A Petőfi Sándor Általános Iskola és Benedek Elek Tagiskola nevelőtestületének

PEDAGÓGIAI PROGRAMJA,

melyet az iskola nevelőtestülete

2011. április 14-én fogadott el.

“ Az iskola dolga,
  hogy megtaníttassa velünk, hogyan kell tanulni,
  hogy felkeltse a tudás iránti étvágyunkat,
  hogy megtanítson bennünket a jól végzett munka örömére
  és az alkotás izgalmára,
  hogy megtanítson szeretni, amit csinálunk,
  és, hogy segítsen megtalálni azt, amit szeretünk csinálni”

 (Szent-Györgyi Albert)

INTÉZMÉNYÜNKRŐL

Az intézmény bemutatása

Vácrátót és Vácduka települések Pest megye északi részén, egymástól 5 km –re találhatók. A legnagyobb környékbeli település Vác (kb. 15, illetve 10 km-re), melynek vonzáskörzetébe több kisebb településsel együtt Vácrátót, illetve Vácduka is beletartozik. 
Vácrátóttól kb. 8 km - re található Veresegyház, a néhány éve várossá avatott, dinamikusan fejlődő település. 
Vácrátót a veresegyházi Kistérség, Vácduka a Váci Kistérség része. 

Vácrátót községben 1750 körül indult meg az iskolai oktatás. Intézményünk őse hosszú ideig egyházi fenntartásban működött, az egyházi iskolák államosítását követően 1950-ben állami tulajdonba került.

Vácdukán 1957 –től a helyi kastélyban működött egy fiú nevelőotthon. Az ott lakó gyermekek oktatását is a helyi iskola biztosította. A gyermeklétszám akkor 150 – 200 fő volt. A nevelőotthon 1995- ben megszűnt. Ennek következtében az iskola tanuló létszáma drasztikusan lecsökkent. Az intézmény léte is veszélybe került. A helyi önkormányzat építési telkek kialakításával és értékesítésével emelte a falu lélekszámát, így a tanulólétszám is valamelyest emelkedett. A diákok átlaglétszáma jelenleg 100 fő. 
Az osztályok létszáma általában nem éri el a 15 főt, így a fenntartó önkormányzat és az iskola vezetése – a jogszabályi előírásoknak megfelelően – 2007. tavaszán elkezdte keresni a 

tagintézménnyé válás útját. A környék önkormányzatait és általános iskoláit megkeresve jutottak el Vácrátótra.

Vácrátót Község Önkormányzata és Vácduka Község Önkormányzata 2007. augusztus 15-én társulási megállapodást kötött alapfokú oktatási intézményeik közös fenntartásáról. 
A társulás alapján Vácduka Község Önkormányzata jogutódlással megszűntette a Benedek Elek Általános Iskolát / 2167. Vácduka, Ifjúság u.2. / és jogutódként a Petőfi Sándor Általános Iskolát / Vácrátót, Petőfi tér 6. / nevezte meg. 

A társult önkormányzatok által kiadott alapító okirat szerint az intézményünk megnevezése:
Petőfi Sándor Általános Iskola és Benedek Elek Tagiskola

Az intézmény egységei: 
      Petőfi Sándor Általános Iskola (anyaintézmény) -2163 Vácrátót, Petőfi tér 6. (székhely)
        Tel./Fax: 28- 562-525, 562-526         E-mail címe: petofi.suli@gmail.com
      Benedek Elek Tagiskola – 2167 Vácduka, Ifjúság u. 2. (telephely)
         Tel./Fax: 27- 566–770, 566-771        E-mail címe: vdukaisk@freemail.hu

A fenntartók által kiadott alapító okirat szerint alapfeladatunk a nappali rendszerű, általános műveltséget megalapozó iskolai oktatás, mely lehetővé teszi a tanulók érdeklődési körének, képességének és tehetségének megfelelő továbbtanulást. A feladat megvalósítása érdekében az intézményekben nyolc évfolyamos általános iskola működik.

A községek és az iskolák története arra kötelez bennünket, hogy nevelő és oktató munkánkban kiemelt figyelmet fordítsunk a lakóhely és a nemzet történetének, hagyományainak megismertetésére, hazánk iránti szeretet felébresztésére, a különböző világnézetű emberek cselekvő együttélésének gyakoroltatására.

A községekben élő családok szociális, anyagi és kulturális helyzete egymástól nagymértékben eltér, ezért nevelő és oktató munkánk ehhez a helyzethez igazodik: tanórán és tanórán kívül megpróbáljuk segíteni a nehéz körülmények között élő, hátránnyal induló tanulók felzárkóztatását, ugyanakkor kiemelt fontosságú feladatnak tekintjük a tehetséges, jó képességű gyerekek fejlesztését is.

A társadalom, a pedagógusok és a szülők célja azonos: gyermekeinkből művelt, jól képzett, az életben boldogulni tudó embereket szeretnénk nevelni. 
Pedagógusaink fő célja: emberséget és tudást adni a felcseperedő vácrátóti és vácdukai polgároknak, ezzel biztosítani a két község fejlődését, jövőjét.

Személyi feltételek

Intézményeink nyolc évfolyammal, évfolyamonként egy- egy osztállyal és kettő, illetve egy összevont napközis csoporttal – Vácdukán egy összevont felső tagozatos tanulószobás csoporttal -  működő iskolák.
A tanulói létszám Vácrátóton 160 fő körül, Vácdukán 100 fő körül mozog. 

Közös tantestületünk 25 fő teljes munkaidőben foglalkoztatott pedagógusból áll. 
A pedagógusok megfelelő beosztásával - a nevelőtestület több tagja tanít mindkét intézményben - sikerült elérnünk, hogy a szakos ellátottság iskoláinkban csaknem 100% -os. 
Az oktató – nevelő munka hatékonyságát a két iskolában logopédus- fejlesztő pedagógusok, illetve gyógy-testnevelők segítik.

Alkalmazotti közösségünkhöz három fő takarító és egy fő iskolatitkár is hozzátartozik, velük együtt az alkalmazotti közösség létszáma 29 fő.

Tárgyi feltételek
Vácrátóton:
Az iskolában az elmúlt 5 évben nagyarányú, az oktató – nevelő munka feltételeit nagymértékben javító fejlesztések, beruházások történtek. 
A nagyépület tetőcseréje után a tetőtér beépítésre került. A fenti szinten négy osztályterem, egy szaktanterem, három csoportszoba, tanári szoba és mosdóhelyiségek kerültek kialakításra. Az új osztálytermeket alsó tagozatos tanulóink vehették birtokba, akik előtte egy 106 éves épületben tanultak. 
Az iskola udvarán lévő sportpálya új aszfaltréteget kapott. Ezzel a pálya régi, lekopott, balesetveszélyes felületét sikerült ideálissá tennünk. 
Az alsó szinten a világítás korszerűsítésével tettünk eleget az ilyen irányú előírásoknak.
2009-2010-ben korszerű, minden igényt kielégítő tornacsarnok épült. 
A községi csatornázás megoldotta az intézmény szennyvíz elvezetési gondjait. 
A hepehupás, ezért balesetveszélyes udvar felújításra került. Egy része szilárd burkolatot kapott, a többin játszó rész, zöld felület került kialakításra. 
A főépület alsó szintjén nyílászáró csere és fűtéskorszerűsítés történt, a volt alsós és hátsó épületek kívülről felújításra kerültek. A volt alsós épület belső felújítása is megtörtént. Itt egy napközis termet, zenetermet alakítottunk ki. Két volt osztályterem egybenyitásával megfelelő méretű helyiség jött létre, ahová az eddig a helyi művelődési házban működő községi könyvtár költözött be. Tanulóink számára a könyvtári szolgáltatás így akár a tanítási órák szünetében is elérhetővé vált. 
A beruházások eredményeképpen kibővült, külsőleg és belsőleg megújult, megszépült iskolánkban az oktató-nevelő munka körülményei ideálisak lettek.

A kerettanterv követelményeinek teljesítéséhez szükséges alapvető eszközök részben rendelkezésre állnak, de az iskola eszközállománya a jövőben bővítésre szorul. Elsősorban a korszerű oktató munkát segítő digitális eszközök beszerzését szeretnénk tovább folytatni.. 

Vácdukán:
Az iskola épülete a falu közepén, a főúttól távolabb, parkszerű környezetben található. Játszóudvarát padok és növények teszik hangulatossá.
Az udvaron található a két éve elkészült salakos sportpálya. 2007. szeptemberében megcsináltuk a távolugró gödör nekifutó pályáját, a kazánház helyiségében pedig kondi termet alakítottunk ki. A közeljövőben a sportolási lehetőségek bővítése érdekében kosárlabda pálya megépítésének befejezését tervezzük. A leírtakból látszik, hogy lehetőségeinkhez mérten törekszünk a testnevelési órák, a sportolás körülményeinek javítására. Átütő eredményt e téren egy tornaterem építése jelentene. Ennek hiányában a testnevelési órákat a sportpályán, illetve a művelődési ház nagytermében tartjuk. 

Az épület bútorzata megfelelő, felszereltségünk azonban sok területen hiányos. Helyiségeink száma kevés, nincs szertárunk, a tanári szoba szűk, nem rendelkezünk szaktantermekkel. Az osztálytermek alapterülete kicsi, 15 -20 fős osztályok elhelyezésére nem alkalmasak. 
A feljövő és következő években iskolába lépő, várhatóan 20 fő körüli osztályok megfelelő elhelyezése miatt sürgős teendő a megfelelő osztálytermek kialakítása. Könyvtárunk felszerelése hiányos. 

A nevelő – oktató munkához szükséges eszközök csak részben állnak rendelkezésre, az eszközfejlesztés elengedhetetlenül szükséges lenne. 

Sajátosságaink

Vácrátóton található a Magyar Tudományos Akadémia Ökológiai és Botanikai Kutató Intézete, hazánk legnagyobb botanikus kertje, melyhez az iskolákat szoros kapcsolat fűzi. Ebből adódóan jó lehetőségünk van egyes természettudományos tantárgyak ismereteinek bővítésére, elmélyítésére, szemléltetésére (pl.: különböző éghajlatok jellemző természetes növényzete, környezetvédelem, növényápolás, laboratóriumi munka). A kertben dolgozó kutatók felkérésünkre előadásokat tartanak, melyek színesítik az oktató-nevelő munkát. 
A látottak, hallottak segíthetik tanulóink pályaválasztását is. A kertet mindkét iskola növendékei ingyenesen látogathatják.
A kertben megtartott országos hírű nyári szabadtéri komolyzenei hangversenyek lehetőséget biztosítanak a zenehallgatás iránti igény felkeltésére, kielégítésére.

Vácrátóton minden érintett osztályban, Vácdukán a nagyobb létszámú osztályokban csoportbontásban folyik az idegen nyelv (angol, német) valamint az informatika és a technika, illetve az informatika rajz tantárgyak oktatása. 

Az informatika tantárgyat mindkét iskolában a felsős évfolyamokon jelenleg érvényben levő tantervek előírásainál magasabb heti óraszámban oktatjuk. 

A tantervekben előírt heti kötelező testnevelési órák számát minden felsős évfolyamon háromra egészítjük ki.

Intézményeinkben a Veresegyházi Városi Zeneiskola kihelyezett tagozata működik. Tanulóink fafúvós és zongora hangszereken tanulhatnak. 

Iskoláinkban a 2010-2011-es tanévtől kezdődően kompetencia alapú oktatás folyik.

NEVELÉSI PROGRAM

I. PEDAGÓGIAI ALAPELVEINK

A Petőfi Sándor Általános Iskola és Benedek Elek Tagiskolában tanító pedagógusok mindennapi nevelő és oktató munkájukban az alább felsorolt pedagógiai alapelveket szeretnék érvényre juttatni.

1. 	Iskolánkban olyan légkört kívánunk teremteni, ahol tanulóink otthon érezhetik magukat.

     Ennek keretében:
•	a tanuló személyiségét tiszteletben tartjuk,
•	a gyerekeket bevonjuk saját iskolai életük megszervezésébe,
•	a tanulók egyéni képességeit az oktatás során figyelembe vesszük,
•	diákjaink előre megismerhetik a velük szemben támasztott követelményeket, így tudhatják, mit várunk el tőlük,
•	minden gyermek számíthat a pedagógusok jóindulatú segítségére tanulmányi munkájában és életének egyéb problémáiban,
•	az iskola életében szeretetteljes emberi kapcsolatok kialakítására törekszünk:
                                 tanuló és tanuló,
                                 tanuló és nevelő,
                                 szülő és nevelő,
                                 nevelő és nevelő között.

2. 	Iskolánkban a tanulók teljes személyiségének fejlesztése, valamint a tanulók korszerű ismereteinek, képességeinek, készségeinek kialakítása és bővítése a legfontosabb pedagógiai feladat. Nevelőink szellemileg, erkölcsileg és testileg egészséges nemzedéket kívánnak nevelni a ránk bízott gyermekekből. 

    Ennek érdekében:
•	a tervszerű nevelő és oktató munka a tanulók alapkészségeit fejleszti, és számukra korszerű, a mindennapi életben hasznosítható, továbbépíthető alapműveltséget nyújt,
•	intézményünkben bevezetjük és elterjesztjük a kompetencia alapú oktatást, az új tanulásszervezési, módszertani eljárásokat,
•	integráltan oktatjuk az alapító okiratban megjelölt SNI –s tanulókat,
•	a szakvélemények alapján ellátjuk a BTMN – es tanulók fejlesztését,
•	iskolánk olyan - az emberre, a társadalomra, a művészetekre, a természetre, a tudományokra, a technikára vonatkozó - ismereteket közöl, melyek megalapozzák a tanulók műveltségét, világszemléletét, világképük formálódását és eligazodásukat szűkebb és tágabb környezetükben,
•	az iskola oktató tevékenységének célját a gyermeki személyiség széleskörű fejlesztésében látjuk,
•	fontosnak tartjuk, hogy diákjaink elsajátítsák, az egyéni tanulás módszereit,
•	szeretnénk elérni, hogy tanulóink körében a szorgalomnak, a tudásnak és a munkának becsülete legyen,
•	törekszünk a humánumra, az egyén és a közösségek iránti tiszteletre,
•	segítünk diákjainknak észrevenni és értékelni a jót - megelőzni, felismerni a rosszat,
•	törekszünk az emberek közötti érintkezés, a kommunikáció elfogadott normáinak és helyes formáinak kialakítására,
•	szeretnénk tanulóinkat megismertetni nemzeti kultúránk és történelmünk eseményeivel, kiemelkedő személyiségeivel és hagyományaival, hogy mindezek megbecsülése révén tápláljuk a gyerekekben a haza, a szülőföld iránti szeretetet.

3. 	Iskolánk - elsősorban a szülőkkel ápolt kapcsolatok révén - folyamatosan részt kíván venni lakóhelyünk – Vácrátót és Vácduka - életében.

    Ennek érdekében: 
•	rendszeres kapcsolatot tartunk a tanulók szüleivel, a családokkal,
•	igyekszünk lehetőséget teremteni arra, hogy iskolánk életéről, tevékenységéről, eredményeiről minél többet megismerhessenek a szülők, valamint a községek érdeklődő polgárai,
•	ápoljuk és bővítjük eddigi kapcsolatainkat a két községben található intézményekkel, szervezetekkel, egyesületekkel. 
•	nevelőink fontos feladatnak tartják, hogy iskolánk képviseltesse magát a különféle községi rendezvényeken, illetve a tanulók számára szervezett községi szintű megmozdulások szervezésében és lebonyolításában maga is részt vegyen.

4. 	Eszményeinkben olyan tanuló képe él, aki a közös családi és iskolai nevelés eredményeképpen egyesíti magában az alábbi tulajdonságokat:

•	humánus,
•	erkölcsös,
•	fegyelmezett,
•	művelt,
•	kötelességtudó,
•	érdeklődő, nyitott,
•	kreatív, alkotó,
•	becsüli a szorgalmas tanulást, a munkát,
•	képes a problémák érzékelésére és megoldására,
•	gyakorlatias,
•	képes eligazodni szűkebb és tágabb környezetében,
•	jó eredmények elérésére törekszik (játékban, munkában, tanulásban),
•	van elképzelése a jövőjét illetően,
•	becsüli a tudást,
•	öntevékenyen, aktívan vesz részt a tanulásban,
•	ismeri a tanulás helyes és hatékony módszereit,
•	képes tudását továbbfejleszteni és önállóan ismereteket szerezni,
•	tudását folyamatosan gyarapítja, bővíti,
•	képes az értő olvasásra, gondolatait helyesen és szabatosan tudja megfogalmazni szóban és írásban,
•	a mindennapi életben felhasználható képességekkel rendelkezik,
•	ismeri, tiszteli, óvja, ápolja:
                                        nemzeti kultúránkat, történelmünket, anyanyelvünket,
                                        a természet, a környezet értékeit,
                                        más népek értékeit, hagyományait,
                                        az egyetemes kultúra legnagyobb eredményeit,
•	a társadalmilag elfogadott normák szerint viselkedik az emberi és a természeti
     környezetben,
•	ismeri és alkalmazza a közösségben éléshez szükséges magatartásformákat,
•	ismeri és betartja a különféle közösségek (család, iskola, társadalom) együttélését biztosító szabályokat,
•	ismeri és alkalmazza az emberek közötti érintkezés, a kommunikáció elfogadott formáit és módszereit,
•	viselkedése udvarias,
•	beszéde kulturált,
•	társaival együttműködik,
•	szüleit, nevelőit, társait szereti és tiszteli,
•	képes szeretetet adni és kapni,
•	szereti hazáját,
•	megérti, tiszteletben tartja a sajátjától eltérő nézeteket,
•	szellemileg és testileg egészséges, edzett,
•	egészségesen él,
•	szeret sportolni, mozogni,
•	megjelenése és személyes környezete tiszta, ápolt, gondozott.

Tudjuk, hogy ezen tulajdonságok mindegyikét nem vagyunk képesek kialakítani minden tanuló személyiségében. Nevelőink mindennapi nevelő és oktató munkája azonban arra irányul, hogy a lehető legtöbb diákunk rendelkezzen végzős korára minél több itt felsorolt személyiségjeggyel.

II. AZ ISKOLÁBAN FOLYÓ NEVELŐ - OKTATÓ MUNKA CÉLJAI, FELADATAI, ESZKÖZEI, ELJÁRÁSAI

II /1.  Pedagógiai munkánk alapvető feladata, hogy a gyermeki nyitottságra, fogékonyságra, érdeklődésre és aktivitásra építve a személyiségfejlődés szempontjából kiemelten fontos alábbi értékeket tanulóink elsajátítsák, ezek képviselete váljon bennük meggyőződéssé és határozza meg viselkedésüket, magatartásukat.

1. 	Az élet tisztelete, védelme. A természeti környezet megóvása. Az állatok és a növények védelme, szeretete. Fogékonyság az élő és az élettelen természet szépsége iránt.
    Cselekvés a fenntartható fejlődés feltételeinek biztosítása érdekében lokálisan és globális   
    Vonatkozásban egyaránt.

2. 	Az ember testi és lelki egészsége. Az egészség megőrzésének fontossága. Az egészséges és kulturált életmód iránti igény. A testmozgás iránti igény. Az önellátás képességeinek kialakítása (tisztálkodás, öltözködés, étkezés, környezet rendben tartása). Az egészségvédelem (az egészségre káros, függőséghez vezető szokások ismerete, elutasítása; a háztartási, közlekedési balesetek megelőzése, szexuális kultúra).

3. 	Az önismeret, a saját személyiség kibontakoztatásának igénye (önbecsülés, önbizalom) Felelősségvállalás saját sorsának alakításáért (önállóság, kitartás, szorgalom, kreativitás). Nyitottság az élményekre, tevékenységekre, az esztétikum befogadására és létrehozására.

4. 	A sikeres munkaerő – piaci alkalmazkodáshoz szükséges, az egész életen át tartó tanulást szolgáló képességek birtoklása.

5. 	Fogékonyság az emberi kapcsolatokra, a barátságra. Hűség, önzetlenség, megértés, tapintat, őszinteség, egymás elfogadása, udvariasság, figyelmesség, egymás iránti tisztelet, szeretet.

6. 	A család tisztelete, a szülők, nagyszülők megbecsülése, szeretete.

7. 	Kulturált magatartás és kommunikáció a közösségben. Udvariasság, figyelmesség, mások szokásainak és tulajdonának tiszteletben tartása. Fegyelem és önfegyelem. Közösségi érzés, áldozatvállalás. Törekvés az előítélet-mentességre, a konfliktusok kezelésére, készség a megegyezésre.

8. 	A világ megismerésének igénye. Igény a folyamatos önművelésre, az értékelés és önértékelés, valamint az önálló tanulás képességeinek kialakítására. 

9. 	A szülőföld és Magyarország megismerése, szeretete, megóvása. Megfelelő szintű anyanyelvi kommunikáció helyes és kreatív használata. A nemzeti kultúra ápolása: a nemzeti múlt megismerése, megértése, emlékeinek, hagyományainak, jelképeinek tisztelete, ápolása, megbecsülése. Egészséges nemzeti önbecsülés és hazaszeretet.

10. 	A kisebbségben élő magyarságért érzett felelősség- és közösségvállalás. A hazánkban élő kisebbségek és más népek, nemzetek jogainak tisztelete, kultúrájuk, hagyományaik tiszteletben tartása. Idegen nyelvi kommunikáció.

11. 	Az Európai Unió történetének, alkotmányának, intézményrendszerének ismerete. Európai polgárrá válás, a lehetőségek kihasználása.

12. 	Az alkotmányosság, a törvényesség, az állampolgári jogok tisztelete, kötelességek teljesítése. Az emberek egyenlőségének elismerése. Az egyetemes emberi jogok tiszteletben tartása. Érdeklődés a társadalmi jelenségek és problémák iránt. Igény a közéletiségre, a közösségi tevékenységekre. Törekvés a demokrácia érvényesítésére.

13. 	Nyitottság a gazdaság világa iránt. A javakkal való tudatos gazdálkodás, tudatos fogyasztás. Kezdeményezőképesség.

14. 	Az információs társadalom technológiái fontosságának felismerése, magabiztos és kritikus alkalmazása a munka, a kommunikáció és a szabad idő terén. A digitális írástudás elterjesztése.

15. 	A matematikai gondolkodás fontosságának felismerése, fejlesztése, alkalmazása az ismeretszerzésben, a problémák megoldásában.

16. 	Művészeti – zenei, irodalmi, képzőművészeti – alkotások iránti érzékenység, érdeklődés. Főbb művészeti alkotások értő és beleérző ismerete. Művészeti önkifejezés. A művészeti kifejezés sokfélesége iránti nyitottság, az esztétikai érzék fejlesztésére való hajlandóság.

Az iskolánkban folyó nevelő és oktató munka feladata, hogy a felsorolt értékek elsajátítását elősegítse. Ezt szolgálják a nevelési program különböző fejezeteiben később meghatározásra kerülő tanórai és tanórán kívüli nevelési tevékenységek, valamint az e tevékenységekhez kapcsolódó folyamatos értékelés.

Nevelési céljaink megvalósítását segítik az iskola pedagógusai által alkalmazott személyiségfejlesztésre irányuló eljárások, nevelési módszerek.

Nevelési módszereink két nagy csoportra oszthatóak:
1. 	Közvetlen (direkt) módszerek azok, amelyeknek alkalmazása során a nevelő közvetlenül, személyes kapcsolat révén hat a tanulóra.
2. 	Közvetett (indirekt) módszerek azok, amelyekben a nevelő hatás áttételesen, a tanulói közösségen keresztül érvényesül.
Iskolánk pedagógusai által alkalmazott közvetlen és közvetett nevelési eljárások:

	Közvetlen módszerek	Közvetett módszerek	
1. Szokások kialakítását célzó, beidegző módszerek	Követelés
Gyakoroltatás
Segítségadás
Ellenőrzés
Ösztönzés	A tanulói közösség tevékenységének megszervezése.
Közös (közelebbi vagy távolabbi) célok kitűzése, elfogadtatása.
Hagyományok kialakítása.
Követelés.
Ellenőrzés.
Ösztönzés.	
2. Magatartási modellek bemutatása, közvetítése.	Elbeszélés.
Tények és jelenségek bemutatása.
Műalkotások bemutatása.
A nevelő személyes példamutatása.	A nevelő részvétele a tanulói közösség tevékenységében. 
A követendő egyéni és csoportos minták kiemelése a közösségi életből.	
3. Tudatosítás (meggyőződés kialakítása)	Magyarázat, beszélgetés.
A tanulók önálló elemző munkája.	Felvilágosítás a betartandó magatartási normákról.
Vita.	

A közoktatási törvény alapján az alapfokú nevelés – oktatás négy szakaszra tagolódik:
           a./ bevezető (1 -2. évfolyam)                 b./ kezdő (3 -4. évfolyam)  
          c./ alapozó ( 5 – 6. évfolyam)               d./ fejlesztő (7 -8. évfolyam)
Elérendő cél, hogy az egyes szakaszváltásokra a tanulók:
-	minden tantárgyból teljesítsék az alapfokú nevelés – oktatás kerettanterveiben meghatározott, a továbbhaladáshoz szükséges követelményeket. A tanulók a minimális követelmények teljesítésén túl egyéni képességeik alapján elvárható legjobb szinten teljesítsék a helyi tantervben megfogalmazottakat. 
-	birtokoljanak bővíthető, biztos ismereteket,életkoruknak megfelelő mértékben rendelkezzenek a továbbhaladáshoz szükséges készségekkel, képességekkel, jártasságokkal,
-	tőlük elvárható módon ismerjék és tartsák be a kulturált viselkedéshez, az emberek közötti kapcsolatokhoz, a közösségi léthez szükséges viselkedés- és magatartásformákat.

Nevelési céljaink megvalósulását illetően akkor tekintjük nevelő és oktató munkánkat sikeresnek, ha iskolánk végzős diákjainak – fejlesztő szakasz vége - legalább kilencven százaléka a nyolcadik évfolyam végén:

•	minden tantárgyból megfelel az alapfokú nevelés - oktatás kerettanterveiben meghatározott továbbhaladás feltételeinek. (Természetesen elsődleges célunk az, hogy tanulóink többsége - vagyis több,mint ötven százaléka -  a minimális követelmények teljesítésén túl az egyéni képességei alapján elvárható legjobb szinten feleljen meg az iskolánk helyi tantervében megfogalmazott követelményeknek ),
•	rendelkezik olyan bővíthető biztos ismeretekkel, készségekkel, képességekkel és jártasságokkal, amelyek képessé teszik őt arra, hogy a középiskolás követelményeknek a későbbiekben megfeleljen,
•	életkorának megfelelő mértékben rendelkezik az EU és az új NAT által meghatározott kulcskompetenciákkal,
•	ismeri a kulturált viselkedéshez, az emberek közötti kapcsolatokhoz, valamint a közösségben éléshez szükséges viselkedés- és magatartásformákat,
•	határozott elképzeléssel bír saját közelebbi és távolabbi jövőjét és sorsát illetően.

Az iskolánkban folyó nevelő- oktató munka alapvető céljait az Európai Unió 2006. évben kiadott dokumentumában és az ez alapján 2007-ben módosított Nemzeti Alaptantervben megfogalmazott kulcskompetenciák kialakítása és fejlesztése, valamint az általános emberi és a nemzeti értékek tanulókkal történő megismertetése, elfogadtatása és átadása határozza meg.

II./2. A kompetencia alapú nevelési és oktatási munka céljai, feladatai, eszközei

Az Európai Unió országaiban a kulcskompetenciák fogalmi hálójába rendezték be azokat a tudásokat és képességeket, amelyek birtoklása alkalmassá teheti az unió valamennyi polgárát egyrészt a gyors és hatékony alkalmazkodásra a változásokkal átszőtt, modern világhoz, másrészt aktív szerepvállalásra e változások irányának és tartalmának befolyásolásához. Az oktatásnak alapvető szerepe van abban, hogy az európai polgárok megszerezzék azokat a kulcskompetenciákat, amelyek elengedhetetlenek a változásokhoz való alkalmazkodáshoz, a változások befolyásolásához, saját sorsuk alakításához. 
A kulcskompetenciák azok a kompetenciák, melyekre minden egyénnek szüksége van személyes boldogulásához.

Az Európai Unió által megfogalmazott kulcskompetenciák:
-	anyanyelvi kommunikáció,
-	idegen nyelvi kommunikáció,
-	matematikai kompetencia,
-	természettudományos kompetencia,
-	digitális kompetencia,
-	a hatékony, önálló tanulás,
-	szociális és állampolgári kompetencia,
-	kezdeményezőképesség és vállalkozói kompetencia,
-	esztétikai – művészeti tudatosság és kifejezőképesség.

A Nemzeti Alaptanterv kiemelt fejlesztési feladatai a kulcskompetenciákra épülnek. Ezek:
           -    énkép, önismeret,
           -    hon- és népismeret,
           -    európai azonosságtudat – egyetemes kultúra,
           -    aktív állampolgárságra, demokráciára nevelés,
           -    gazdasági nevelés,
           -    környezettudatosságra nevelés,
           -    a tanulás tanítása,
           -    testi és lelki egészség,
           -    felkészülés a felnőtt lét szerepeire.

Anyanyelvi kommunikáció

Az anyanyelvi kommunikáció magában foglalja a fogalmak, gondolatok, érzések, tények és vélemények kifejezését és értelmezését szóban és írásban egyaránt (hallott és olvasott szöveg értése, szövegalkotás), valamint a helyes és kreatív nyelvhasználatot a társadalmi és kulturális tevékenységek során az oktatásban és képzésben, a munkában, a családi életben és szabadidős tevékenységekben.

Idegen nyelvi kommunikáció

Az idegen nyelvi kommunikáció az anyanyelvi kommunikáció elemeivel jellemezhető: fogalmak, gondolatok, érzések, tények és vélemények megértése, kifejezése és értelmezése szóban és írásban (hallott és olvasott szöveg értése, szövegalkotás)

Matematikai kompetencia

A matematikai kompetencia a matematikai gondolkodás fejlesztésének és alkalmazásának képessége, felkészítve ezzel az egyént a mindennapok problémáinak megoldására is.
  - Készségek: számlálás, számolás, becslés
  - Gondolkodási képességek: rendszerezés, deduktív és induktív következtetés
  - Kommunikációs képességek: relációszókincs, szövegértés, térlátás
  - Tudásszerző képességek: problémaérzékenység, megoldás, metakogníció
  - Tanulási képességek: figyelem, emlékezet

Természettudományos kompetencia

A 7-8. évfolyamokon a természettudományos nevelés eredményeképpen kialakul a gyermekekben az általános, az élet hétköznapi folyamataiban, az állampolgári léttel összefüggő döntésekben használható tudás. A három hagyományos természettudományi részműveltség – terület tanítása az iskolában együttműködésben kell, hogy történjen.

Digitális kompetencia

A digitális kompetencia felöleli az információs társadalom technológiáinak magabiztos és kritikus használatát a munka, a kommunikáció és a szabadidő terén.

Hatékony, önálló tanulás

A hatékony, önálló tanulás azt jelenti, hogy a tanuló képes kitartóan tanulni, saját tanulását megszervezni egyénileg és csoportban egyaránt, ideértve az idővel és az információval való hatékony gazdálkodást is. Ez egyrészt új ismeretek szerzését, feldolgozását és beépülését, másrészt útmutatások keresését és alkalmazását jelenti. 

Szociális és állampolgári kompetencia

A személyes, értékorientációs, interperszonális, interkultúrális, szociális és állampolgári kompetenciák a harmonikus életvitel és közösségi beilleszkedés feltételei. Az állampolgári kompetencia képessé teszi az egyént arra, hogy a társadalmi folyamatokról, struktúrákról és a demokráciáról kialakult tudását felhasználva, aktívan vegyen részt a közügyekben. Kiemelt feladat, hogy a tanulók ismerjék meg a magyar nép kulturális örökségének jellemző sajátosságait, a nemzeti kultúra legjelentősebb értékeit.

Kezdeményezőképesség és vállalkozói kompetencia

A kezdeményezőképesség és vállalkozói kompetencia segíti az egyént a mindennapi életben – a munkahelyen is – abban, hogy megismerje tágabb környezetét, és képes legyen a kínálkozó megragadására.
A gazdálkodás és a pénz világára vonatkozó tudás nélkül nem lehet megérteni az embert körülvevő világ fontos folyamatainak jelentős hányadát.

Esztétikai – művészeti tudatosság és kifejezőképesség

Az iskolai művészeti nevelés célja, hogy megszilárdítsa az esztétikai – művészeti alapműveltséget, segítse kialakítani az igényt a tanulókban arra, hogy egyéni képességeik, lehetőségeik figyelembevételével egész életük során képezzék magukat, bővítsék műveltségterületi és kulturális ismereteiket.

Intézményünk a kompetencia alapú oktatás fontosságát belátva, az Európai Unió által megjelölt kulcskompetenciákat szem előtt tartva, sikeres pályázatot nyújtott be a kompetencia alapú oktatás bevezetésének támogatásához. /TÁMOP 3.1.4 -09/1-2009-0049/
A kompetencia alapú oktatás bevezetése a 2010/2011-es tanévben kezdődött meg iskolánkban. A projekt az Európai Unió támogatásával, az Európai Szociális Alap társfinanszírozásával valósul meg.

Az oktató – nevelő munka megújítását szükségessé tette  
        - társadalmi minta, értékek rendszerének,
        - a tanulók neveltségének, ismereteinek, készségeinek, tanuláshoz való viszonyának,
        - a családi körülményeknek, lehetőségeknek,
        - a pedagógiai követelményeknek (egész életen át tartó tanulás)
        - az oktatás formai – tartalmi rendszerének jelentős változása is.

Általános feladataink a 2010/2011-es tanévben és az azt követő tanévekben:
-	a kompetencia alapú oktatás bevezetése, elmélyítése
-	oktatási programok, taneszközök bevezetése, adaptációja
-	modern pedagógiai módszertan meghonosítása, alkalmazása /projektek, témahét, moduláris oktatási program/
-	digitális tartalmak, taneszközök alkalmazása
-	pedagógusaink részvétele továbbképzéseken
-	jó gyakorlatok átvétele
-	tanácsadói szolgáltatások igénybevétele

Konkrét feladatok a 2010/2011-es tanévben: 
	VÁCRÁTÓT	VÁCDUKA	
Kompetencia  alapú programcsomag bevezetése:
-	szövegértés-szövegalkotás
-	matematika
-	idegen nyelv
-	szociális,életvitel és körny.	

4.a, 7.a osztályokban
1.a, 5.a osztályokban
5.a osztályban (német)
8. a osztályban	

1.b, 5.b osztályokban
4.b, 7.b osztályokban
7.b osztályban (angol)
5.b osztályban	
Tantárgytömbösített oktatás 
 (magyar nyelv és irodalom – ének-zene)	
7.a, 8.a osztályokban	
7.b., 8.b osztályokban	
Műveltség terület tantárgyi bontás nélküli oktatása (magyar nyelv és irodalom)	
7.a osztályban	
5.b osztályban	
Három hetet meghaladó projekt	Környezetvédelmi napok
4.a osztályban	Adventtől karácsonyig
4.b osztályban	
Témahét	Karácsony
1.a, 4.a osztályokban	Húsvét
1.b, 4.b osztályokban	
Moduláris oktatási program -egészségtan	
6.a, 8.a osztályokban	
6.b, 8.b osztályokban	
IKT  eszközökkel támogatott tanítási óra	Bevont osztályokban 
                                 -25 %	Bevont osztályokban
                         - 25%	
Intézményi innováció	Környezettudatos nevelési program	Környezettudatos nevelési program	
Jó gyakorlatok átvétele			

További feladataink: A projekt fenntartását a zárástól számított 5 éven keresztül – a 2015-2016-os tanév végéig - biztosítjuk. Ennek részleteit a helyi tantervi rész tartalmazza.

A projekt várható eredményei:
- a mindennapi életben jól hasznosítható tudást közvetíteni, amivel fejleszteni lehet a 
  tanulók kulcsfontosságú képességeit
- megváltoztatni a tanulóknak a tudáshoz és a tanuláshoz való viszonyát
- felkelteni a diákok érdeklődését, beindítva vagy fokozva intellektuális kíváncsiságukat
- ösztönözni a tanulókat a felelősségvállalásra, önálló tanulási célok kitűzésére és azok
  megvalósítására
- sikereket és közös élményeket szereznek, fejlődik önbecsülésük és önismeretük,
   társaikhoz való viszonyuk
- a pedagógusok az alkalmazott módszereiket, az új tanulásszervezési eljárások
   bevezetését a kompetencia alapú oktatás céljai megvalósításának rendelik alá, az eddig
   alkalmazott módszereiken rugalmasan változtatnak
- fejlődik módszertani kultúrájuk, egymáshoz való viszonyuk
- az átvett jó gyakorlatok adaptálásával, alkalmazásával színesebb és eredményesebb 
  lesz oktató – nevelő munkánk

II. / 3. Sajátos nevelési igényű /SNI/ és beilleszkedési, tanulási és magatartási nehézségekkel küzdő /BTMN/ tanulók ellátása.

Intézményünk ellátja a BTMN –es, valamint az alapító okiratunkban meghatározottaknak megfelelően  – az 1 -4., illetve 5 –8. évfolyamon - az integráltan oktatható – nevelhető, a megismerő funkciók vagy a viselkedés fejlődésének organikus okokra visszavezethető,
  illetve organikus okokra vissza nem vezethető tartós, súlyos rendellenességével 
- dyslexia, dysgrphfia, dyscalculia, figyelemzavar – küzdő tanulókat.

A feladat ellátásához megfelelő szakembert a kistérségi pedagógiai szakszolgálaton keresztül biztosítunk.
A tanulók a rehabilitációs órakeret terhére, a szakvéleményben javasolt fejlesztő foglalkozásokon vesznek részt. 
Minden tanulóról egyéni fejlesztési terv készül, amely az éves munkatervben jelenik meg. 

A sajátos nevelési igényű tanulók nevelésének – oktatásának pedagógiai alapelvei

-	A tanulókat egyéni sajátosságaikhoz, lehetőségeikhez és speciális szükségleteikhez alkalmazkodva kell tanítani és nevelni.
-	A követelmények teljesítéséhez – ahol szükséges – hosszabb idősávok, időkeretek megválasztása, alternatív megoldások alkalmazása indokolt.
-	Az előírt minimális teljesítményekhez szükség esetén a sérülésnek megfelelő tartalmakat kell kialakítani.
-	A rászoruló tanulóknak differenciált egyéni segítségadás szükséges, elsősorban az önmagukhoz mért fejlődést kell értékelni.
-	Tanulásukat, kommunikációjukat a jogszabályok adta lehetőségeken belül segíteni kell.

A sajátos nevelési igényű tanulók nevelésének – oktatásának céljai

A nevelés – oktatás alapvető célja, hogy a nevelt gyermeket képessé tegye a társadalmi beilleszkedésre. Készítse fel e felnövő fiatalt e teljes és boldog állampolgári életre. Célunk a társadalomban eligazodó, saját fejlődési lehetőségeit elérő felnőtt nevelése. 
Ennek érdekében az iskola sokoldalúan fejleszti a tanuló:
-	egész személyiségét:
-	tudását, értelmi erőit, gondolkodását, figyelmét,
-	ízlését – szépérzékét, erkölcsét,
-	közösségi magatartását, önállóságát, életviteli szokásait,
-	testét, fizikai – pszichikai terhelhetőségét, akaratát, érzelmi életét,
-	gondozza tehetségét, kompenzálja hátrányait,
-	életkora, fejlettsége figyelembe vételével alapozza meg az általános műveltséget,
-	fejleszti az alapvető tanulási képességeket, biztosítja a továbbtanulás érdekében az ismeretek megszerzését,
-	egyénre szabott tanulási módszerek, technikák kiépítése, hosszabb időkeretek biztosításával fejleszti az önálló tanulás képességét,
-	a jól működő képességeket tudatosan fejleszti, megismerteti a tanuló értékeit, adottságait, erősíti önbecsülését,
-	a konfliktusmentes társadalmi beilleszkedés érdekében formálja a tanuló szociális képességét, viselkedését, magatartását,
-	a környezettel való harmonikus együttélés megteremtése céljából kialakítja az ön- és környezetellátó és védő technikákat,
-	a fejlettségének megfelelően megismerteti és elfogadtatja az általános emberi értékeket,
-	az intézményben nyugalmat, biztonságot sugárzó, humánus légkört teremt, ahol az értelem, az érzelem szabadon kibontakozik, és az emberi kapcsolatok kiteljesednek.

Az SNI – s és a BTMN –s tanulók fejlesztésében részt vevő – a tanuló fogyatékosságának típusához igazodó szakképzettséggel rendelkező – szakember:
-	együttműködik a tanulót tanító pedagógusokkal, munkája során figyelembe veszi tapasztalataikat, észrevételeiket, javaslataikat, segíti tevékenységüket
-	segíti a pedagógiai diagnózis értelmezését,
-	figyelemmel kíséri a tanulók haladását, részt vesz a részeredmények értékelésében, javaslatot tesz az egyéni fejlesztési szükséglethez igazodó módszerváltásokra,
-	terápiás fejlesztő tevékenységet végez a tanulóval való közvetlen foglalkozásokon – egyéni fejlesztési terv alapján a rehabilitációs fejlesztést szolgáló órakeretben-, ennek során támaszkodik a tanuló meglévő képességeire, az ép funkciókra.

III.  A SZEMÉLYISÉGFEJLESZTÉSSEL KAPCSOLATOS  FELADATOK

Iskolánk nevelő és oktató munkájának alapvető feladata, hogy a tanulók személyiségét a különféle iskolai tevékenységek megszervezésével széleskörűen fejlessze.

Tanulóink személyiségfejlesztésével kapcsolatos feladataink:

1. 	A tanulók erkölcsi nevelése.
     Feladat: Az alapvető erkölcsi értékek megismertetése, tudatosítása és meggyőződéssé 
                   alakítása. Bűnmegelőzés.

2. 	A tanulók értelmi nevelése.
     Feladat: Az értelmi képességek, illetve az önálló ismeretszerzéshez szükséges képességek
                   kialakítása, fejlesztése. A világ megismerésére való törekvés igényének kialakítása.

3. 	A tanulók közösségi ( társas kapcsolatokra felkészítő ) nevelése.
     Feladat: Az emberi együttélés szabályainak megismertetése. A családi közösségi 
                   kapcsolatok elsődlegessége, a társas kapcsolatok fontosságának
                   tudatosítása, az együttműködési készség kialakítása. A kultúrált
                   magatartás és kommunikáció elsajátítása.

4. 	A tanulók érzelmi nevelése.
     Feladat: Az élő és élettelen környezet jelenségeire, a tanulók közösségeire és önmagukra 
                   irányuló helyes, cselekvésre és aktivitásra késztető érzelmek kialakítása.

5. 	A tanulók akarati nevelése.
     Feladat: Az önismeret, a tanulók saját személyiségének kibontakoztatására vonatkozó 
                  igény felébresztése. A kitartás, a szorgalom, a céltudatosság, az elkötelezettség  
                  kialakítása.

6. 	A tanulók nemzeti nevelése.
     Feladat: A szülőhely és a haza múltjának és jelenének megismertetése. A nemzeti 
                   hagyományok, a nemzeti kultúra megismertetése, emlékeinek tisztelete, ápolása, 
                   megbecsülése. A hazaszeretet érzésének felébresztése.

7. 	A tanulók állampolgári nevelése.
     Feladat: Az alapvető állampolgári jogok és kötelességek megismertetése. Az érdeklődés
                   felkeltése a társadalmi jelenségek és problémák iránt. Igény kialakítása a
                   közösségi tevékenységekre, az iskolai és a helyi közéletben való részvételre.

8. 	A tanulók munkára nevelése.
     Feladat: Az emberek által végzett munka fontosságának tudatosítása. A tanulók
                   önellátására és környezetük rendben tartására irányuló tevékenységek
                   gyakoroltatása.

9. 	A tanulók egészséges életmódra történő nevelése.
     Feladat: A tanulók testi képességeinek fejlesztése, a testmozgás iránti igény felkeltése.
                   Egészséges, edzett személyiség kialakítása. Az egészséges életmód és az
                   egészségvédelem fontosságának tudatosítása, az egészséges életmód iránti igény 
                   kialakítása. A lelki egészség fontosságának tudatosítása.

IV. A KÖZÖSSÉGFEJLESZTÉSSEL KAPCSOLATOS FELADATOK

A tanulói személyiség fejlesztésére irányuló nevelő és oktató munka iskolánkban egyrészt a nevelők és a tanulók közvetlen, személyes kapcsolata révén valósul meg, másrészt közvetett módon, a tanulói közösség ráhatásán keresztül érvényesül.

A tanulók közösségben, illetve közösség által történő nevelésének megszervezése, irányítása iskolánk nevelő - oktató munkájának alapvető feladata.

 A tanulói közösségek fejlesztésével kapcsolatos feladataink:

1. 	A különféle iskolai tanulói közösségek megszervezése, nevelői irányítása.
     Feladat: Az iskolai élet egyes területeihez (tanórákhoz, tanórán kívüli tevékenységekhez)
                   kapcsolódó tanulói közösségek kialakítása, valamint ezek életének tudatos,  
                   tervszerű nevelői fejlesztése.

2. 	A tanulók életkori fejlettségének figyelembevétele a tanulóközösségek fejlesztésében.
     Feladat: A tanulói közösségek irányításánál a nevelőknek alkalmazkodniuk kell az
                   életkorral változó közösségi magatartáshoz: a kisgyermek heteronóm -
a felnőttek elvárásainak megfelelni akaró - személyiségének lassú átalakulásától
                     az autonóm - önmagát értékelni és irányítani képes - személyiséggé válásig.

3. 	Az önkormányzás képességének kialakítása.
     Feladat: A tanulói közösségek fejlesztése során ki kell alakítani a közösségekben, hogy
                   nevelői segítséggel közösen tudjanak maguk elé célt kitűzni, a cél eléréséért
                   összehangolt módon tevékenykedjenek, illetve az elvégzett munkát értékelni 
                   tudják.

4. 	A tanulói közösségek tevékenységének megszervezése.
     Feladat: A tanulói közösségeket irányító pedagógusok legfontosabb feladata, a közösségek
                   tevékenységének tudatos tervezése és folyamatos megszervezése, hiszen a tanulói
                   közösség által történő közvetett nevelés csak akkor érvényesülhet, ha a tanulók 
                   közösség által szervezett tevékenységekbe bekapcsolódnak, azokban aktívan részt
                   vesznek, és ott a közösségi együttéléshez szükséges magatartáshoz és viselkedési 
                   formákhoz tapasztalatokat gyűjthetnek. 

5. 	A közösség egyéni arculatának, hagyományainak kialakítása,
     Feladat: A tanulói közösségre jellemző, az összetartozást erősítő erkölcsi, viselkedési 
                   normák, formai keretek és tevékenységek rendszeressé válásának kialakítása, 
                   ápolása. 

6. 	A közösség fogadja be az SNI- tanulókat, fogadja el a másságot.
Feladat: A különböző szociális kompetenciák – empátia, egymásra figyelés, együttműködés, tolerancia, alkalmazkodó készség - fejlesztése

V. A SZEMÉLYISÉGFEJLESZTÉS ÉS A KÖZÖSSÉGFEJLESZTÉS FELADATAINAK MEGVALÓSÍTÁSÁT SZOLGÁLÓ TEVÉKENYSÉGI RENDSZER ÉS SZERVEZETI FORMÁK

1. A tanulói személyiség fejlesztésének legfontosabb színtere a hosszabb tanítási - tanulási folyamatba illeszkedő tanítási óra.

Az iskola nevelői a tanítási - tanulási folyamat megszervezése során kiemelten fontosnak tartják a tanulók motiválását, a tanulói aktivitás biztosítását és a differenciálást.

a./  A motiválás célja, hogy tanulóinkban felébresszük azokat az indítékokat, amelyek a gyermekeket tanulásra ösztönzik és ezt a tanulási kedvet a tanulás végéig fenn is tartsuk.

b./  A tanítási órák tervezésénél és szervezésénél minden esetben előtérbe helyezzük azokat a módszereket és szervezeti formákat, amelyek a tanulók tevékenykedtetését, vagyis állandó aktivitását biztosítják.

c./  Az iskolai tanulási folyamat során kiemelten fontos feladat a differenciálás, vagyis az, hogy a pedagógusok nevelő - oktató munkája a lehetőségekhez mérten a legnagyobb mértékben igazodjon a tanulók egyéni fejlettségéhez, képességeihez és az egyes tantárgyakból nyújtott teljesítményéhez. A nevelők a tanítási órákon előnyben részesítik az egyéni képességekhez igazodó munkaformákat, így – elsősorban a gyakorlásnál, ismétlésnél – a tanulók önálló és csoportos munkájára támaszkodnak. 

2.	Az iskolában a nevelési és oktatási célok megvalósítását az alábbi tanítási órán kívüli tevékenységek segítik:

a./ Hagyományőrző tevékenység:
■	Fontos feladat az iskola – az anyaintézmény és a tagintézmény - névadójának, Petőfi Sándor  és Benedek Elek emlékének ápolása. Ezt szolgálja az évenként megrendezésre kerülő Petőfi napok, március 15-én az iskolában elhelyezett Petőfi dombormű megkoszorúzása, illetve Benedek Elek születésnapjáról – szeptember 30. – való megemlékezés, valamint különféle iskolai és körzeti szintű, Benedek Elekhez kapcsolódó rendezvények megszervezése.
■	Minden tanévben iskolai ünnepséget, megemlékezést tartunk a következő alkalmakkor: 1849. október 6.,1956. október 23.,1848 március 15.évfordulóján, karácsonykor, a Magyar Kultúra Napján, a Költészet Napján, a Föld napján, anyák napján, illetve 8. osztályosok ballagásakor.
■	Adventi időszakban tanulóink betlehemezéssel, pedagógusaink a közös falukarácsony megszervezésében és lebonyolításában való részvétellel járulnak hozzá a településeken az ünnepi hangulat megteremtéséhez.
■	Minden évben megrendezzük az őszi iskolai kirándulást, a Szent Márton napi lámpás felvonulást, a Mikulás- délutánt, a karácsonyi kézműves napot, a farsangot, a gyermeknapot, a zenét tanuló gyermekek karácsonyi, tanév végi hangversenyét.
■	Az egyes osztályok osztályközösségének összekovácsolása érdekében az osztályok részére klubdélutánokat, játékdélutánokat, osztálykirándulásokat Mikuláskor és karácsonykor egymás közötti ajándékozásokat szervezünk.
■	Tanulóink részt vesznek, szerepelnek a művelődési házak által szervezett falusi szintű programokon, a települések hagyományőrző rendezvényein. (Pl.: ünnepi megemlékezések, szüreti felvonulás, falukarácsony, farsang, majális, juniális, színházi est, hagyományőrző találkozó) 
■	November hónapban egészségvédelmi, áprilisban környezetvédelmi napokat tartunk. A környezetvédelmi napok programján belül természetvédelmi akadályversenyt rendezünk, illetve témahetet, 3 hetet meghaladó projektet tartunk.
■	Egyes ünnepekhez – pl.: Karácsony, Húsvét – kapcsolódóan bizonyos évfolyamokon témahetet, 3 hetet meghaladó projektet tartunk.
A két iskola tanulóinak megismerkedése, a jó kapcsolat kialakítása érdekében néhány rendezvényt közösen szervezünk meg és bonyolítunk le, illetve meghívjuk egymást programjainkra.

b./ Diákönkormányzat:
A tanulók és a tanulóközösségek érdekeinek képviseletére, a tanulók tanórán kívüli, szabadidős tevékenységének segítésére az iskolában diákönkormányzat működik. Az iskolai diákönkormányzat munkáját a 3-8. osztályokban megválasztott küldöttekből álló diák-önkormányzati vezetőség irányítja. A diákönkormányzat tevékenységét az iskola igazgatója által megbízott nevelők segítik mindkét intézményünkben. Minden tanév október hónapjában szervezzük meg az éves diákközgyűlést, májusban, illetve június elején a diákönkormányzati napot.

c./ Napközi otthon, tanulószoba
A közoktatási törvény előírásainak megfelelően, ha a szülők igénylik az iskolában tanítási napokon, délután az 1-4. évfolyamokon napközi otthon, 5-8. évfolyamokon tanulószoba működik. A tanítási szünetekben, munkanapokon, ha a szülők legalább 15 fő gyermek számára igénylik összevont napközi üzemel.

d./ Diákétkeztetés
Vácrátóton a napközi otthonba felvett tanulók napi háromszori étkezésben (tízórai, ebéd, uzsonna) részesülnek. A napközibe nem járó tanulók részére – igény esetén – tízórait, ebédet biztosít az intézmény. Vácdukán igény esetén az ebéd biztosított. Az intézmény fenntartója- Vácrátót, illetve Vácduka önkormányzata által megállapított étkezési térítési díjakat Vácrátóton az iskolában, Vácdukán a polgármesteri hivatalban kell befizetni. 

e./ Tehetséggondozó és felzárkóztató foglalkozások
Az egyéni képességek minél jobb kibontakoztatását, a tehetséges tanulók fejlesztését, valamint a gyengébb tanulók felzárkóztatását az egyes tantárgyakhoz kapcsolódó tanórán kívüli tehetséggondozó és felzárkóztató foglalkozások segítik. Ezek:
•	a Kt. 52. § (11) bekezdésében meghatározott egyéni foglalkozások,
•	a választható órakeret terhére szervezett differenciált, fejlesztő,továbbtanulásra felkészítő foglalkozások,
•	a fenntartó által a kötelező órakereten felül biztosított továbbtanulásra, felvételire felkészítő foglalkozások./Vácrátót/
•	Az 1-4. évfolyamon az egyes tantárgyakból gyenge teljesítményt nyújtó tanulók képességeinek fejlesztésére, a rászorulók eredményes felkészülésének érdekében heti két óra egyéni foglalkozást szervezünk.
•	Az 5-8. évfolyamon az egyes tantárgyakból segítséget igénylők részére egyéni- és differenciált foglalkozásokat tartunk. 
•	A 8. évfolyamon a továbbtanulás, a középiskolai felvétel elősegítésére a gyenge eredményt elérő tanulók részére felzárkóztató, a jó eredményt elérő tanulók részére képesség fejlesztő órákat tartunk magyar és matematika tantárgyakból heti egy órában.
•	Tehetséggondozást - tanulmányi versenyekre való felkészítés, képességfejlesztés - egyéni- és differenciált foglalkozások keretében végzünk.
A tehetséggondozó és felzárkóztató foglalkozások indításáról - az igények és a rendelkezésre álló órakeret figyelembe vételével - minden tanév elején a tantestület dönt.

f./ Iskolai sportkör
Az iskolai sportkör tagja az iskola minden tanulója. Az iskolai sportkör a tanórai testnevelési órákkal együtt biztosítja a tanulók mindennapi testedzését, valamint a különféle sportversenyekre történő felkészítését.

g./ Szakkörök
A különféle szakkörök működése a tanulók egyéni képességeinek fejlesztését szolgálja. A szakkörök jellegüket tekintve lehetnek művésziek, technikaiak, szaktárgyiak, de szerveződhetnek valamilyen közös érdeklődési kör, hobbi alapján is. A szakkörök indításáról – a felmerülő igények és az iskola lehetőségeinek figyelembe vételével – minden tanév elején az iskola nevelőtestülete dönt. Szakkör vezetését olyan felnőtt is elláthatja, aki nem az iskola dolgozója. 

h./ Versenyek, vetélkedők, bemutatók
A tehetséges tanulók továbbfejlesztését segítik a különféle (szaktárgyi, sport, művészeti stb.) versenyek, vetélkedők, melyeket az iskolában rendszeresen megszervezünk. A kiemelkedő képességű tanulókat az iskolán kívüli versenyeken való részvételre is felkészítjük. A versenyek, vetélkedők megszervezését, a tanulók felkészítését a nevelők szakmai munkaközössége vagy a szaktanárok végzik. 

i./ Tanulmányi kirándulás, természetjáró nap, nyári tábor
Az iskola nevelői a tantervi követelmények eredményesebb teljesülése, a nevelőmunka elősegítése céljából Vácrátóton az osztályok számára évente egy alkalommal a tavaszi időszakban tanulmányi kirándulást, az egész iskola számára évente egy alkalommal az őszi időszakban tanulmányi kirándulást vagy természetjáró napot, 3-8. osztályos tanulók részére nyári tábort, Vácdukán az osztályok számára évente két tanulmányi kirándulást, ősszel az egész iskola számára tanulmányi kirándulást szervezünk. A tanulmányi kiránduláson, természetjáró napon, nyári táborban való részvétel önkéntes, felmerülő költségeket a szülőknek kell fedezniük.

j./ Múzeumi, kiállítási, könyvtári és művészeti előadáshoz kapcsolódó foglalkozás.
Egy – egy tantárgy néhány témájának kiegészítését, elmélyítését szolgálják a különféle közművelődési intézményekben, illetve művészeti előadásokon tett csoportos látogatások, művészeti előadások, kiállítások megszervezése az iskolában, a helyi művelődési házban. Az e foglalkozásokon való részvétel – ha az költségekkel is jár – önkéntes. A felmerülő költségeket ebben az esetben a szülőknek kell fedezniük.

j./ Szabadidős foglalkozások.
A szabadidő hasznos és kultúrált eltöltésére kívánja a nevelőtestület a tanulókat azzal felkészíteni, hogy a felmerülő igényekhez és a szülők anyagi helyzetéhez igazodva különféle szabadidős programokat szervez (pl.: túrák, kirándulások, táborok, színház- és múzeumlátogatások, klubdélutánok, táncos rendezvények stb.). A szabadidős rendezvényeken a részvétel önkéntes, a felmerülő költségeket a szülőknek kell fedezniük.

k./ Iskolai könyvtár.
Vácrátóton az iskolai könyvtári feladatokat a községi könyvtár látja el, Vácdukán iskolai könyvtár működik. A könyvtárak segíti a tanulók egyéni tanulását, ismeretszerzését, a hét meghatározott napjain tartanak nyitva.

l./ Drogprevenció és bűnmegelőzés
A szomorú tapasztalatok azt mutatják, hogy ezt a két témát sajnos ma kiemelten kell kezelni, hangsúlyozottan törekedni kell velük kapcsolatos programok szervezésére. A tanítási órákba való beépítés mellett szakemberek – háziorvos, védőnő, alapítványok szakképzett munkatársai, rendőrség – által tartott előadásokat,iskolai vetélkedőket szervezünk. Részt veszünk a különböző kampányprogramokban pl.: Drogmentes Magyarországért futás, rajzverseny.  
A programok szervezése mellett fontosnak tartjuk pedagógusaink e téren történő továbbképzését és az iskola – osztályfőnökök, GYIV – felelős – jelzőtevékenységét.

l./ Hit- és vallásoktatás.
Az iskolákban a területileg illetékes, bejegyzett egyházak – az iskolák nevelő és oktató munkájától függetlenül – hit- és vallásoktatást szervezhetnek. A hit- és vallásoktatásban való részvétel a tanulók részére önkéntes.

m/ Az iskola létesítményeinek, eszközeinek egyéni vagy csoportos használata
A tanulók igényei alapján előzetes megbeszélés után lehetőség van arra, hogy az iskola létesítményeit, eszközeit a tanulók - tanári felügyelet mellett – egyénileg vagy csoportosan használják.

3. 	A beilleszkedési, magatartási nehézségek enyhítését szolgáló tevékenységek:

•	szoros kapcsolat a helyi óvodával, a gyermekjóléti és családsegítő szolgálattal valamint a nevelési tanácsadóval,
•	egyéni képességekhez igazodó tanórai tanulás megszervezése,
•	kompetencia alapú oktatás,
•	újszerű tanulásszervezési eljárások alkalmazása,
•	felzárkóztató órák, foglalkozások /differenciált fejlesztés, egyéni foglalkozás/,
•	egyes tantárgyak csoportbontásban történő tanítása,
•	alapfokú művészeti oktatás – zeneiskola,
•	logopédus, fejlesztő pedagógus, gyógytestnevelő, gyógypedagógus bevonása
•	napközi otthon, tanulószoba,
•	a nevelők és a tanulók személyes kapcsolatai,
•	a nevelők és szülők kapcsolatai, a szülők és a családok nevelési gondjainak segítése.

4. 	A tehetség, képesség kibontakoztatását az alábbi tevékenységek segítik:

•	az egyéni képességekhez igazodó tanórai tanulás megszervezése,
•	a nem kötelező / választható / tanórán tanulható tantárgyak tanulása,
•	 kompetencia alapú oktatás,
•	újszerű tanulásszervezési eljárások alkalmazása,
•	tehetséggondozó foglalkozások /differenciált fejlesztés, egyéni foglalkozás/,
•	alapfokú művészeti oktatás – zeneiskola,
•	csoportbontások bizonyos tantárgyak tanításakor,
•	iskolai sportkör,
•	szakkörök,
•	versenyek, vetélkedők, bemutatók /szaktárgyi, sport, kulturális stb./,
•	szabadidős foglalkozások /pl.: színház- és múzeumlátogatások/,
•	az iskolai könyvtár, valamint az iskola létesítményének, eszközeinek egyéni vagy csoportos használata,
•	a továbbtanulás segítése.

5. 	A gyermek- és ifjúságvédelemmel kapcsolatos feladatok:

a./ A nevelők és a tanulók személyes kapcsolatainak egyik fő célja a gyermek- és ifjúságvédelemmel összefüggő problémák feltárása, megelőzése. Minden pedagógus közreműködik a gyermek- és ifjúságvédelmi feladatok ellátásában, a tanulók fejlődését veszélyeztető körülmények megelőzésében, jelzésében, feltárásában, megszüntetésében.

b./ Az iskolákban a gyermek- és ifjúságvédelmi feladatok segítésére – Vácrátóton és Vácdukán külön – külön - gyermek- és ifjúságvédelmi felelősök tevékenykednek. 
A gyermek- és ifjúságvédelmi felelős alapvető feladata, hogy segítse a pedagógusok gyermek- és ifjúságvédelmi munkáját. Ezen belül feladatai közé tartozik különösen:
•	a tanulók és a szülők tájékoztatása azokról a lehetőségekről, személyekről, intézményekről, amelyekhez problémáik megoldása érdekében fordulhatnak,
•	családlátogatásokon vesz részt a veszélyeztető okok feltárása érdekében,
•	gyermekbántalmazás vélelme vagy egyéb veszélyeztető okok megléte esetén kezdeményezi, hogy az iskola igazgatója értesítse a gyermekjóléti szolgálatot,
•	segíti a gyermekjóléti szolgálat tevékenységét,
•	a tanuló anyagi veszélyeztetettsége esetén kezdeményezi, hogy az iskola igazgatója gyermekvédelmi támogatás megállapítása érdekében indítson eljárást a helyi önkormányzat polgármesteri hivatalánál,
•	tájékoztatást nyújt a tanulók részére szervezett szabadidős programokról.

c./ Az iskola gyermekvédelmi tevékenysége három területre terjed ki: a gyermek fejlődését veszélyeztető okok megelőzésére, feltárására, megszüntetésére. 
A gyermekvédelmi problémák feltárásának az a célja, a gyermek problémáit az iskola a gyermekjóléti szolgálat segítségével minél hatékonyabban tudja kezelni, megelőzve ezzel súlyosabbá válásukat. Iskolánk alapvető feladatai a gyermek- és ifjúságvédelem területén: 
•	fel kell ismerni, és fel kell tárni a tanulók problémáit,
•	meg kell keresni a problémák okait,
•	segítséget kell nyújtani a problémák megoldásához,
•	jelezni kell a felmerült problémát a gyermekvédelmi szolgálat szakembereinek.

d./ A tanulók fejlődését veszélyeztető okok megszüntetésének érdekében iskolánk együttműködik a területileg illetékes:
•	nevelési tanácsadóval /Vác, Veresegyház /, 
•	tanulási képességeket vizsgáló bizottsággal,
•	gyermekjóléti szolgálatokkal,
•	családvédelmi szolgálatokkal,
•	polgármesteri hivatalokkal,
•	a képviselő testületek szociális bizottságaival,
•	iskolaorvosokkal, védőnőkkel,
•	továbbá a gyermekvédelemben résztvevő társadalmi szervezetekkel, egyházakkal, alapítványokkal.

e./ Iskolánk pedagógiai munkáján belül elsősorban az alábbi tevékenységek szolgálják a gyermekvédelem céljainak megvalósítását:
•	felzárkóztató foglalkozások,
•	tehetséggondozó foglalkozások,
•	differenciált oktatás és képességfejlesztés,
•	csoportbontás bizonyos tantárgyak esetében,
•	nem szakrendszerű oktatás a 6. évfolyamon,
•	kompetencia alapú oktatás,
•	újszerű tanulásszervezési eljárások alkalmazása,
•	alapfokú művészeti oktatás – zeneiskola,
•	logopédus, fejlesztő pedagógus, gyógytestnevelő, gyógypedagógus bevonása
•	pályaválasztás segítése,
•	személyes, egyéni tanácsadás (tanulóknak, szülőknek),
•	egészségnevelő és mentálhigiénés programok szervezése,
•	családi életre történő nevelés,
•	napközis és tanulószobai foglalkozások,
•	iskolai étkezési lehetőségek,
•	egészségügyi szűrővizsgálatok,
•	a tanulók szabadidejének szervezése (tanórán kívüli foglalkozások, szabadidős tevékenységek, szünidei programok),
•	a szülőkkel való együttműködés,
•	tájékoztatás a családsegítő és a gyermekjóléti szolgálatról, szolgáltatásokról.

6. 	Tanulási kudarcnak kitett tanulók felzárkóztatásának segítése a következő tevékenységek során történik:

•	az egyéni képességekhez igazodó tanórai tanulás megszervezése,
•	kompetencia alapú oktatás,
•	újszerű tanulásszervezési eljárások alkalmazása,
•	a nem szakrendszerű oktatás lehetőségeinek kihasználása a 6. évfolyamon,
•	alapfokú művészeti oktatás – zeneiskola,
•	logopédus, fejlesztő pedagógus, gyógytestnevelő, gyógypedagógus bevonása
•	napközi otthon, tanulószoba,
•	egyéni foglalkozások,
•	felzárkóztató foglalkozások (differenciált fejlesztések),
•	néhány tantárgy csoportbontásban történő oktatása,
•	a könyvtár, valamint az iskola létesítményeinek, eszközeinek egyéni vagy csoportos használata,
•	a továbbtanulás irányítása, segítése.

7. 	Szociális hátrányok enyhítését az alábbi tevékenységek szolgálják:

•	diákétkeztetés,
•	napközi otthon, tanulószoba,
•	egyéni képességekhez igazodó tanórai tanulás megszervezése,
•	felzárkóztató órák, foglalkozások,
•	csoportbontások,
•	nem szakrendszerű oktatás a 6. évfolyamon,
•	kompetencia alapú oktatás,
•	újszerű tanulásszervezési eljárások alkalmazása,
•	alapfokú művészeti oktatás – zeneiskola,
•	logopédus, fejlesztő pedagógus, gyógytestnevelő, gyógypedagógus bevonása
•	a nevelők és a tanulók segítő, személyes kapcsolatai,
•	a szülők, a családok nevelési, életvezetési gondjainak segítése,
•	a szülőkkel történő szoros kapcsolattartás, családlátogatás,
•	továbbtanulás irányítása, segítése,
•	iskolai gyermek- és ifjúságvédelmi felelős tevékenysége,
•	segélyek elbírálásakor ajánlás az illetékesek felé,
•	szoros kapcsolat a polgármesteri hivatalokkal, a gyermekjóléti szolgálatokkal annak érdekében, hogy a szociális hátrányt szenvedő tanulók minél hamarabb segítségben részesüljenek.

VI. A SZÜLŐK, A TANULÓK ÉS A PEDAGÓGUSOK EGYÜTTMŰKÖDÉSÉNEK FORMÁI

1. 	A tanulókat az iskola életéről, az iskolai munkatervről, illetve az aktuális feladatokról az iskola igazgatója, a tagintézmény vezetője, az osztályfőnökök és a diákönkormányzat munkáját segítő pedagógusok tájékoztatják:
•	az iskola igazgatója legalább évente egyszer a diákközgyűlésen, a diákönkormányzat vezetőségi ülésein (évente legalább kétszer), valamint a folyosón és az osztályokban elhelyezett hirdetőtáblákon keresztül,
•	az osztályfőnökök folyamatosan az osztályfőnöki órákon,
•	a diákönkormányzat vezetői a diákönkormányzat vezetőségének ülésein és a diákönkormányzat faliújságján keresztül.

2. 	A tanulót és a tanuló szüleit a tanuló fejlődéséről, egyéni haladásáról a pedagógusok folyamatosan szóban és írásban tájékoztatják.

3. 	A tanulók kérdéseiket, véleményüket, javaslataikat szóban vagy írásban egyénileg vagy választott képviselőik útján közölhetik a diákönkormányzattal, az iskola igazgatóságával, a nevelőkkel, a nevelőtestülettel vagy az iskolaszékkel.

4. 	A szülőket az iskola egészének életéről, az iskolai munkatervről, az aktuális feladatokról 
       az iskola igazgatója :
•	a szülői munkaközösség választmányi ülésén,
•	az iskola folyosóján elhelyezett hirdetőtáblán keresztül,
•	az alkalmanként megjelenő írásbeli tájékoztatókon keresztül,
        az osztályfőnökök :
•	a szülői értekezleteken,
•	a fogadóórákon,
•	a tájékoztató füzeten keresztül  tájékoztatják.

5. 	A szülők és pedagógusok együttműködésének fórumai:

a./  Családlátogatás
Feladata a gyermek családi hátterének, körülményeinek megismerés, illetve tanácsadás a gyermek optimális fejlesztésének érdekében.

b./ Szülői értekezlet
Feladata:
•	a szülők és a pedagógusok közötti folyamatos együttműködés kialakítása,
•	 a szülők tájékoztatása 
•	az iskola céljairól, feladatairól, lehetőségeiről, 
•	az aktuális programokról, feladatokról, 
•	 az országos és a helyi közoktatás- politika alakulásáról, változásairól,
•	a helyi tanterv követelményeiről,
•	 az iskola és a szaktanárok értékelő munkájáról,
•	 saját gyermekének tanulmányi előmeneteléről, iskolai magatartásáról,
•	 a gyermek osztályának tanulmányi munkájáról, neveltségi szintjéről,
•	 az iskola és az osztályközösség céljairól, feladatairól, eredményeiről, problémáiról,
•	a szülők kérdéseinek, véleményének, javaslatainak összegyűjtése és továbbítása az iskola igazgatósága felé.

A tanév során az 1-7. osztályokban  két szülői értekezletre kerül sor, melyek időpontja szeptember, illetve február hónapok.
A 8. osztályban a fent említett szülői értekezleteken kívül továbbtanulással, ballagással kapcsolatos szülői értekezlet is tartható.
Amennyiben az osztályfőnök, a tantestület vagy a szülői munkaközösség szükségesnek látja, rendkívüli szülői értekezletre kerülhet sor.
A szülői értekezletek pontos időpontját az iskola éves munkaterve rögzíti.

c./  Fogadóóra 

Feladata a szülők és a pedagógusok személyes találkozása, illetve ezen keresztül egy-egy tanuló egyéni fejlesztésének segítése konkrét tanácsokkal. (otthoni tanulás, szabadidő helyes eltöltése, továbbtanulás stb.)
Az iskola valamennyi pedagógusa október, december, március és május hónapokban közös fogadóórát tart. A fogadóórák pontos időpontját az iskola éves munkaterve rögzíti.

Amennyiben a szülő a szülői értekezletek és fogadóórák időpontján kívül is találkozni kíván gyermeke pedagógusával, az érintett pedagógussal telefonon vagy írásban egyeztetett időpontban ezt megteheti.

d./  Nyílt tanítási nap / Vácduka /
Feladata, hogy a szülő betekintést nyerjen az iskolai nevelő és oktató munka mindennapjaiba, ismerje meg személyesen a tanítási órák lefolyását, tájékozódjon közvetlenül gyermeke és az osztályközösség iskolai életéről.
A nyílt tanítási napok pontos időpontját az iskola éves munkaterve rögzíti.

e./ Írásbeli tájékoztató
Feladata a szülők tájékoztatása a tanulók tanulmányaival vagy magatartásával összefüggő eseményekről, illetve a különféle iskolai vagy osztály szintű programokról.
A szülők pontos, rendszeres tájékoztatása érdekében a pedagógus köteles a tanulóra vonatkozó minden érdemjegyet és írásos bejegyzést az osztálynaplón kívül a tanuló tájékoztató füzetébe is feltüntetni. A tájékoztató füzetbe beírt bejegyzést a pedagógus dátummal és kézjegyével látja el. 
Az osztályfőnökök havonta ellenőrzik a tájékoztató füzetbe és a naplóba beírt jegyek egyezőségét.

A szülők kérdéseiket, véleményüket, javaslataikat szóban vagy írásban egyénileg vagy választott képviselőik, tisztségviselőik útján közölhetik az iskola igazgatóságával, nevelőtestületével vagy az iskolaszékkel.

f./ Tájékoztatás a TÁMOP 3.1.4. pályázat megvalósításáról
A pályázatban előírt tájékoztatási kötelezettségünknek az alábbiakkal teszünk eleget:
      - tájékoztató táblák kihelyezése az intézmények bejáratához,
      - tájékoztató faliújság, „TÁMOP fal” kihelyezése az intézmények folyosóira,
      - szóbeli tájékoztatás fogadóórákon, szülői értekezleteken, SZMK gyűléseken,
        iskolaszéki ülésen osztályfőnöki órákon és a pályázatban érintett tantárgy tanítási
         óráin,
      - tájékoztató megjelentetése a helyi községi újságban,
      - internetes honlap üzemeltetése,
      - szóbeli, írásbeli beszámoló az önkormányzati képviselő – testületi üléseken

VII. ISKOLAI KÖRNYEZETI NEVELÉSI PROGRAM

1. Az iskolai környezeti program jogszabályi háttere

Az Egyesült Nemzetek Szervezetének 57. közgyűlése 2002. december 20-án a 2005-2014 közötti évtizedet a Fenntarthatóságra nevelés évtizedének nyilvánította. A nemzetközi közösség tehát egy egész évtizedet szánt annak a célnak az elérésére, hogy az oktatás minden szintjét és formáját áthassák a fenntarthatóság, a környezet- és az egészségvédelem alapértékei. E cél elérését nagymértékben kell, hogy szolgálja iskolánk környezeti nevelési programja.
A környezeti nevelési program hátteréül szolgáló fontosabb jogszabályok:
•	a Magyar Köztársaság Alkotmánya,
•	a Környezetvédelemről szóló 1995. évi LIII. törvény,
•	a Közoktatásról szóló 1993. évi LXXIX. törvény,
•	a Nemzeti Alaptanterv kiadásáról szóló 243/2003. (XII.17.) Kormányrendelet – különös tekintettel a 2007. évi módosításra.

2. Helyzetelemzés, helyzetkép

a./ Az iskola helye és környezeti adottságai – Lásd az intézmény bemutatása című fejezetben.

b./ Az iskola működése környezeti nevelési szempontból

Intézményünkben – égető és egyre sürgetőbb szükségességének felismerése következtében - egyre többen vannak olyan pedagógusok, akik intenzíven foglalkoznak a környezeti nevelési kérdésekkel tanórákon és azokon kívül. Ez a terület egyre szervesebben illeszkedik bele a nevelés színtereibe. Ehhez elengedhetetlenül szükség van az iskolavezetőség, a tapasztaltabb és a fiatalabb kollégák együttműködésére. A környezeti attitűd kiterjesztésével az iskola minden – nemcsak pedagógus -dolgozójának bevonását célozzuk, hogy a saját mikrokörnyezetében érvényesíthesse a környezeti nevelési alapelveket.

A környezeti nevelés színterei iskolánkban:
Tanítási órán:  A tanórákon hozzárendeljük az adott témákhoz a megfelelő környezetvédelmi vonatkozásokat. Az óra jellege határozza meg, hogy melyik témát hogyan dolgozzuk fel. Főleg a hétköznapi élettel kapcsolatos vonatkozások kapnak kiemelt helyet. A frontális, interaktív módszerek mellett az önálló ismeretszerzés is szerepet kap, lehetőség szerint az informatikai erőforrásokat kihasználva. Fontosnak tartjuk, hogy diákjaink az elméleti alapokat megszerezve képesek legyenek okosan, átgondoltan harcolni a környezet megóvásáért.

A gyakorlati ismeretszerzés - különböző vizsgálatok elvégzése - intézményünkben még nem működik, mivel az ehhez szükséges felszerelés és eszközállomány hiányos.  
 
Tanítási órán kívül:   A tanév során ősszel iskolai, tavasszal osztálykirándulást, nyáron tábort szervezünk, ahol a tanulók különböző módon ismerkedhetnek meg az adott táj, település természeti és környezeti értékeivel. Fontosnak tartjuk a természet szépségeinek bemutatását, a természetszeretet kialakítását, hiszen ahhoz, hogy a tanuló védje a természetet, felelősségteljesen gondolkodjon róla, ismernie és szeretnie kell azt. Múzeum-, állatkerti, vadas parki látogatások szervezésével igyekszünk érdeklődésüket mindinkább felkelteni a természeti értékek iránt.
Lényegesnek tartjuk szűkebb lakóhelyünk, a két település környezetének, természeti értékeinek megismertetését. E célt gyalog- és kerékpártúrák szervezésével kívánjuk elérni. 

A tanulók közül néhányan olyan tanulmányi versenyeken indulnak, ahol a környezet- és természetvédelemmel kapcsolatba kerülve elmélyíthetik elméleti tudásukat. (biológiai versenyek, Herman Ottó verseny) 

Tanulóink közül minden évben néhányan eljutnak a Börzsönyi Természetvédelmi Táborba, illetve a Börzsönyi Ornitológiai és Természetvédelmi Táborba. A táborba jelentkezés és egy természetvédelmi feladatlap helyes kitöltésével lehet bejutni.

Minden tanévben szervezett gyűjtési akció keretében használt elemet, papírt és vasat gyűjtünk.

Minden tanévben megemlékezést tartunk a környezetvédelemmel kapcsolatos világnapok alkalmából.

Az április hónap hagyományos rendezvénye a természetvédelmi napok. Programjai: előadások, diaképes utazási élménybeszámolók, rajzverseny, kerékpáros kirándulás, szemétszedés a faluban, akadályverseny. A programok megszervezésében, lebonyolításában segítséget kapunk a helyi botanikus kert kutatóitól, tudományos munkatársaitól valamint a váci Göncöl Alapítvány és a szintén váci Magosfa Alapítvány munkatársaitól.

A TÁMOP 3.1.4 pályázat megvalósításán belül saját, környezeti neveléssel kapcsolatos innovációt dolgozunk ki.

3. Erőforrások

A környezeti nevelési munkánk céljainak eléréséhez elengedhetetlen feltétel, hogy az iskolai élet résztvevői egymással, valamint külső intézményekkel, szervezetekkel jó munkakapcsolatot, együttműködést alakítsanak ki. A résztvevők és közöttük kialakuló együttműködés egyben a környezeti nevelési munkánk erőforrása is.
Az iskolának - ezeket figyelembe véve - ki kell építeni az erőforrások alapján a belső és iskolán kívüli kapcsolatrendszert.

Személyi erőforrások:

Iskolán belüli együttműködés
•	Iskolavezetés: Támogatja a környezeti nevelési programokat, aktívan részt vesz az egyes programok szervezésében, lebonyolításában, lehetőségeihez képest anyagi erőforrásokat teremt azok megvalósításához. Hasznosítható kapcsolatrendszerükkel segíti az iskolán kívüli együttműködés megvalósulását.
•	Pedagógusok: Az iskola minden pedagógusának fontos feladata, hogy környezettudatos magatartásával példaértékűvé váljon diákjai számára. Tantárgyába beépítve tanítsa az egyes környezeti tartalmakat, ügyelve az élet közeli, hétköznapi példák megjelenítésére. Ahhoz, hogy a környezeti nevelés közös szemléletben és célokkal valósuljon meg, ki kell alakítani a nevelőtestületen belül egy olyan együttműködést, amelyben az egységesség és az aktív szerepvállalás egyaránt érvényesül.
•	Osztályfőnökök: Évfolyamokra lebontva foglalkoznak az egészségneveléshez kötődő környezeti nevelési tartalmak feldolgozásával, a diákönkormányzat munkáját segítő pedagógusokkal együtt különböző programok megszervezésében összehangolásában és lebonyolításában vállalnak szerepet.
•	Iskolaorvosok-védőnők: A környezeti ártalmakról és az egészséges életmódról szóló előadásaikkal segíthetik és egyben erősíthetik a környezeti és egészségnevelési munkánkat.
•	Adminisztratív és technikai dolgozók: Úgy lehetnek aktív részesei a programnak, hogy részt vállalnak a takarékosságban, a szelektív hulladékgyűjtésben, támogatják a pedagógusi munkát az egyes programok hátterének biztosításával, folyamatosan karbantartják és ellenőrzik a neveléshez szükséges tárgyi feltételeket, az iskola takarítása során környezetkímélő tisztítószereket használnak. Ezek felkutatása, beszerzése, az iskolai szelektív hulladékgyűjtés koordinálása a falugazda feladata lenne, de mindezek megvalósulásához a technikai dolgozók aktív, környezettudatos munkájára is szükség van.
•	Diákok: Elsősorban minden diák feladata, hogy vigyázzon környezetére, részt vállaljon pedagógusaival együttműködve a környezetbarát iskolai környezet kialakításában és megőrzésében. Ebben kiemelkedő feladata van az iskolai diákönkormányzatnak, az osztályközösségeknek, valamint a környezet védelme iránt érdeklődő és elkötelezett tanulókból álló diákcsoportnak. A környezeti témákkal kapcsolatos ismeretek elsajátítása a tanáraikkal való közös munka során valósulhat meg, de szemléletformálásban a tervezett éves környezetnevelési programokban, valamint a különböző gyűjtési akciókban való aktív szerepvállalást szándékozzuk megcélozni.
•	Szülők: Nélkülözhetetlen a szülői ház és az iskola harmonikus együttműködése ahhoz, hogy a környezeti nevelés túlmutasson az iskola falain. Ez egyrészt úgy valósulhatna meg, hogy az iskolában elsajátított viselkedési formákat, ismereteket otthon is alkalmazzák a tanulók, másrészt az egyes környezeti nevelési programjaink anyagi fedezetét - lehetőségeikhez mérve - a családok maguk is biztosítsák. Szerepük lenne a külső források felkutatásában, szemléltető eszközök gazdagításában, valamint az egyes iskolai programokon való aktív részvételükkel megerősítsék gyermekükben a környezettudatos magatartást. 

Iskolán kívüli együttműködés:

•	Fenntartók: Mivel a fenntartók határozzák meg az intézmény költségvetését, ezért a kölcsönös együttműködés a környezeti nevelési program megvalósítása szempontjából is nélkülözhetetlen. Az iskola igazgatójának és a tagintézmény vezetőjének feladata, a fenntartóval való egyeztetés során a lehető legoptimálisabb helyzet megteremtését elérje. Célunk, hogy a fenntartó a kötelező támogatáson túl is finanszírozza az iskolai környezeti nevelési programot.
•	Környezeti neveléssel foglalkozó intézmények: A tanórai és tanórán kívüli környezeti programot színesebbé és élvezetesebbé tehet, ha különböző intézmények meglátogatásával gazdagítjuk az ismeretszerzést. Kiemelkedően fontosnak tartjuk a múzeumok, állatkertek, vadas parkok, és nemzeti parkok meglátogatása mellett a számunkra könnyen elérhető vácrátóti botanikus kert, veresegyházi medvefarm, farkas farm és a váci tanösvény felkeresését. A látogatásokat a tanórán készíthet elő, az intézményekkel a kapcsolatot az intézményvezető, az iskola biológia szakos tanára, illetve a diákönkormányzat munkáját segítő pedagógusok tartják fenn.
•	Civil szervezetek: Főleg szakmai ismereteikkel és programjaikkal segíthetik környezeti nevelési munkánkat. Egyenlőre csak a tantestület kevés tagja vesz részt előadásaikon, továbbképzéseiken, de szükségesnek tartjuk, hogy több, az egész tantestületet érintő környezeti témájú előadás, foglalkozás legyen a jövőben. A pedagógusok egyénileg is kialakíthatnának kapcsolatot egyes civil szervezetekkel, majd bevonva más kollégákat szélesebb körű együttműködést lehetne megvalósítani iskolán belül is.
•	Hivatalos szervek: Feladata annak ellenőrzése, hogy környezetvédelmi és egészségügyi szempontból megfelelően működik-e az iskola. Javaslataikra és véleményükre adva kívánjuk az iskolai környezetet építeni és alakítani.

Anyagi erőforrások:

Saját erőforrások:
•	Költségvetés: Az iskolai költségvetés a környezeti nevelési feladatok ellátására nem különít el forrásokat, de lehetőség volt arra, hogy az ehhez szükséges kisebb eszköz és szakkönyvvásárlást, a környezeti témájú versenyek jutalmazását megoldjuk. A költségvetésből kellene kigazdálkodni pénzt azokra a felújításokra, amelyek a környezetbarát és kultúrált környezet megteremtését szolgálják.
•	Iskolai diákönkormányzat: Az iskolai diákönkormányzat tanévenként saját bevételekkel rendelkezik. (pl.: farsangi bál bevétele, papír- és vasgyűjtés bevétele).  A diákönkormányzat rendelkezésére álló pénzt a tanulókra költjük. Ebből fordítunk a versenyek jutalmazására, kirándulások, nyári tábor támogatására.
•	Alapítvány: A fenntartó helyi önkormányzat 1994-ben alapítványt hozott létre az általános iskola technikai felszereltségének javítására. Vácdukán szintén működik iskolát támogató alapítvány. A befizetett összegekből a környezeti nevelési feladatok ellátásához szükséges eszközök, felszerelések is vásárolhatók.

Külső erőforrások:
•	Fenntartók: Szeretnénk, ha a fenntartók, megfelelő egyeztetés után a környezeti nevelési program végrehajtását, hatékony működését minden évben támogatnák egy meghatározott összeggel (tanulóra vagy tevékenységre, programra lebontva). 
Ebből az összegből lehetne megvalósítani a táborok, kirándulások, környezetvédelemmel kapcsolatos programok lebonyolítását, a szükséges tárgyi eszközök beszerzését.
•	Pályázat: A pályázati kiírások figyelésével, a lehetőségek kihasználásával is igyekszünk olyan bevételekhez jutni, mely a környezeti nevelési program végrehajtását segíti. A sikeres pályázaton elnyert összeget teljes egészében a kiírásban megadott területre kell fordítani.
•	A TÁMOP 3.1.4. – „Kompetencia alapú oktatás Vácrátóton” pályázat keretén belül átvett jó gyakorlatok adaptálása, felhasználása.

4. Jövőkép - alapelvek és célok

4.1 	Alapelvek, jövőkép

A környezeti nevelés alapelvei közül azokat rendszerezzük és emeljük ki, amelyeket a program tervezése és megvalósítása során figyelembe veszünk. A kiemelt fogalmak tartalmát, megnyilvánulási módjait körül kell járnunk, meg kell világítanunk:
-	ökológiai gondolkodás kialakítása, fejlesztése,
-	a fenntartható fejlődés,
-	aktualitás, jövőorientáltság,
-	globális összefüggések megértése, lokális szinten való alkalmazása,
-	a biológiai és társadalmi sokféleség értékelése,
-	alapvető emberi szükségletek,
-	környezettudatos magatartás és életvitel segítése,
-	érzelmi és értelmi környezeti nevelés,
-	tolerancia, segítő életmód, elővigyázatosság,
-	tapasztalaton alapuló, kreatív környezeti nevelés,
-	az egészség és környezet összefüggései,
-	állampolgári felelősség felébresztése,
-	emberi jogok, demokrácia.

Hosszú távú célunk és jövőképünk, hogy tanítványaink környezettudatos polgárrá váljanak. Ennek érdekében szeretnénk kialakítani diákjainkban:
-	a személyes felelősségen alapuló környezetkímélő, takarékos magatartást, életvitelt,
-	a környezet értékeinek megőrzéséhez szükséges érzékeny magatartást,
-	a természeti és épített környezet védelmét és a sokféleség őrzését,
-	a környezeti folyamatokkal való harmonikus együttélést,
-	az egészséges életmód igényét, és az ezek elsajátításához szükséges technikák és módszerek megismertetését, elfogadtatását.

A célok eléréséhez szükség van olyan készségek kialakítására és fejlesztésére a diákokban, amelyek nélkül a környezeti nevelési alapelvek megvalósulása nem lehetséges. Például:
-	ökológiai szemléletű, problémamegoldó gondolkodás,
-	szintetizálás, analizálás,
-	kreativitás, együttműködés, alkalmazkodás, tolerancia,
-	kritikus véleményalkotás, kommunikáció, okos média használat,
-	felismerés, konfliktuskezelés, cselekvőkészség
-	manuális készségek, képességek fejlesztése (faültetés, gyűrűzés, természetfotózás stb.)

Az iskola környezeti nevelési jövőképe, szemlélete
Szeretnénk, ha iskoláink olyan intézménnyé válna, ahol a belső terek diákjaink közreműködésével és tanáraink irányításával hangulatosabbá válnának (több növény, faliújság), ahol mindenki figyelne a takarékos energia és vízhasználatra, ahol a keletkezett hulladékokat javarészt szelektíven gyűjtenénk, s ahol a diákok kellemesebb körülmények között tanulhatnának. Községi iskolák révén kiemelten fontosnak tartjuk, hogy a diákok szemléletén alakítsunk, környezet- és természetszeretetet kialakítva megszilárdítsuk bennük a környezettudatos életmód igényét. A szemléletet csak úgy lehet formálni, ha minden tantárgyban, és iskolán kívüli programon arra törekszünk, hogy diákjaink ne elszigetelt ismeretet szerezzenek, hanem egységes egészként lássák a körülöttük lévő természetet és a benne élő embert. A legfontosabb lenne, hogy az egész iskola képviseljen egyfajta környezeti értékrendet, melyhez helyes, pozitív attitűdök kiépítése, fejlesztése társuljon. 
A természettudományos tárgyak összhangjának megteremtése mellett szeretnénk bővíteni a kört a humán és szakmai területek szélesebb körű bevonásával. Szeretnénk folyamatosan lehetőséget biztosítani arra, hogy tanórán kívül is laboratóriumban, nyári táborokban természetes közegben megismertessük gyerekeinkkel a természetet, egyszerű vizsgálatokkal a természetben tapasztalt jelenségek okait, s felismerjék a környezetben történő változások következményeit. Így válhatnak olyan felnőtté, akik számára a természet és környezet megóvása tudatos mindennapi tevékenység, és hozzá kapcsolódó környezettudatos életmód.

4.2. Konkrét célok

Rövid távú céljaink tervezésében és feladataink vázolásában olyan lépéseket emelünk ki, amelyek a hosszú távú célok megvalósításához vezethetnek el.

Rövid távú célok	Feladatok	
Tantestület mindent tagjának megnyerése a környezeti nevelési munkához (valamennyi területen jelenjen meg a környezeti nevelés)	A nevelési programban való aktív részvétel a konkrét feladatok megjelölésével	
A pedagógusok és a technikai dolgozók személyes példájukkal legyenek a környezettudatos életvitel hiteles terjesztői	Továbbképzéseken való részvétel, továbbképzések szervezése, új módszerek bemutatása, kipróbálása	
A tantárgyközi kapcsolatok erősítése mind a közismereti mind a szakmai tantárgyak között	Közös projektek kidolgozása (pl.: Takarékoskodj! Környezetbarát termékek.)	
Az iskola tisztaságának javítása, takarékoskodás a vízzel és villannyal	Tisztasági őrjárat, verseny szervezése (diákönkormányzat), szelektív hulladékgyűjtés megszervezése, rendszeres ellenőrzés a mosdókban, tantermekben	
Hagyományok ápolása	A terület nevezetességeinek feltérképezése, “jeles napokra” megemlékezés, környezetvédelmi napok	
A tanulók problémamegoldó képességének, önálló ismeretszerzésének fejlesztése, élethosszig tartó tanulás megalapozása	“Zöld sarok” kialakítása az iskolai könyvtárban, szakkönyvek, folyóiratok multimédiás eszközök beszerzése, hozzáférhetőségének biztosítása	
Szaktárgyi célok: szakórákon minden lehetőség megragadása a környezeti nevelésre	Aktuális, hétköznapi környezeti problémák megjelenítése, interaktív és multimédiás módszerek alkalmazása, számítógép felhasználása a tanórákon.	

5. Tanulásszervezési és tartalmi keretek

Tanórán kívüli és tanórai foglalkozások

A környezeti nevelés összetettségét csak komplex módszerek segítségével lehet közvetíteni. Ezért fontosnak tartjuk a tantárgyak közötti integrációt legalább néhány területen. Minden lehetőséget meg kell ragadnunk, hogy megfelelő módon diákjainkban egységes képet alakítsunk ki a világról. Ezek megvalósításához a következő lehetőségekben gondolkozunk:
-	tanórán, kirándulás során vizsgálódások,
-	látogatások: múzeumba, állatkertbe, botanikus kertbe, nemzeti parkba, hulladékégetőbe, ipari üzembe, stb.,
-	témanap, “jeles napok” kapcsán,
-	kiállítások, akciók szervezése, illetve hozzájuk való csatlakozás,
-	természetvédelmi hét rendezvényei.
A rendezvények felfűzése 3 hetet meghaladó projektbe, illetve témahétre.
A tantárgyak lehetőségein kívül az iskola általános nevelési profiljához jól illeszkedik az az elképzelés, miszerint kiemelt szerepet kaphatna a környezeti és egészségnevelési programban az egyes osztályfőnöki órák témáinak ilyen irányú megválasztása. A környezet megóvására, szépítésére való nevelésen túl a mindennapi problémák felismerése, életmódminták elemzése, megoldások keresése is kiváló lehetőséget nyújt az együttes tevékenységek során a közösségépítésre, a személyes kapcsolatok kialakítására és elmélyítésére.
Az osztályfőnöki órák témáinak kínálata akkor hatékony, ha egymásra épülve az adott korosztálynak megfelelően négy évre tervezett sokszínű szocializációs programnak felel meg. Ezek tervezésében a munkaközösségeken kívül az osztályban tanító pedagógusok együttműködésére is szükség van.

6. Módszerek

A környezeti nevelés hatékonyságának növelésére módszertani megújulásra van szükség.
Olyan módszereket kell választani, amelyek segítségével a környezeti nevelési céljainkat megvalósíthatjuk. Ezek kipróbálása és alkalmazás minden pedagógus számára saját lehetőségeihez mérten valósulhat meg. Néhány módszer, amelynek alkalmazását szükségesnek véljük a környezeti nevelési program megvalósuláshoz:
-	diavetítéses előadások,
-	memóriafejlesztő játékok,
-	terepgyakorlati módszerek (egyszerű megfigyelések, mérések),
-	aktív munka (szelektív hulladékgyűjtés),
-	kooperatív (együttműködő) tanulási technikák,
-	kézműves foglalkozások természetes anyagok felhasználásával,
-	versenyek (szervezés-részvétel).

7. Taneszközök

Az iskola részben rendelkezik azokkal az alapvető oktatási eszközökkel, amelyek a tervezett környezeti nevelési munkához szükségesek. Ezért folyamatos beszerzésükre és az elhasználódottak pótlására fenntartó anyagi támogatására számítunk. A pedagógiai program végrehajtásához szükséges, hogy a nevelő-oktató munkát segítő eszközök és felszerelések jegyzékébe beépüljön a környezeti nevelés eszközigénye is. (Lásd: A pedagógiai program végrehajtásához szükséges nevelő-oktató munkát segítő eszközök és felszerelések jegyzéke)

8. Kommunikáció, kapcsolatrendszer

A környezeti nevelésben nélkülözhetetlen a kommunikáció legkülönbözőbb módjai. Fontos, hogy diákjaink képesek legyenek eligazodni a média-irodalomban, a híreket okosan mérlegelve tudják feldolgozni, és meg tudják különböztetni az értékes információkat az értéktelentől. 
Tanulóinkat meg kell tanítani arra, hol találhatnak hiteles információkat, hogyan készítsenek kiselőadásokat, és ezeket miként adják elő. Az elvégzett munkáiknak milyen tartalmi és formai követelményeknek kell megfelelniük.

Ezekhez nyújthat segítséget:

Az iskolán belüli kommunikációs formák:
-	kiselőadások tartása,
-	házi dolgozat készítése,
-	faliújság szerkesztése,
-	iskolaújság.

Az iskolán kívüli kommunikációs formák:
-	faluújság,
-	környezetvédelemről szóló rádió és televíziós hírek feldolgozása, értékelése,
-	a közvetlen környezet problémáinak felmérése, kapcsolatfelvétel az illetékes szervvel.

9. Továbbképzés

Az élethosszig tartó tanulás a pedagógusok számára nélkülözhetetlen. Fontosnak tartjuk mind a szakmai, mind a módszertani ismeretek bővítését.
Szeretnénk elérni, hogy az iskola továbbképzési programjában lehetőség nyíljon arra, hogy több pedagógus is részt vehessen külső intézmények által szervezett környezeti nevelési továbbképzésen, programon. Tervezünk olyan iskolán belüli továbbképzést is, amelyre külső előadókat nyerünk meg előadások és tanártovábbképzés megtartására.

VIII. ISKOLAI EGÉSZSÉGNEVELÉSI PROGRAM

1./Az iskola egészségnevelési tevékenységének kiemelt feladatai:
•	a tanulók korszerű ismeretekkel és az azok gyakorlásához szükséges készségekkel és jártasságokkal rendelkezzenek egészségük megőrzése és védelme érdekében,
•	tanulóinknak bemutatjuk és gyakoroltatjuk velük az egészséges életmód gyakorlását szolgáló tevékenységi formákat, az egészségbarát viselkedésformákat,
•	a tanulók az életkoruknak megfelelő szinten - a tanórai és a tanórán kívüli foglalkozások keretében - foglalkoznak az egészség megőrzésének szempontjából legfontosabb ismeretekkel:
•	a táplálkozás,
•	az alkohol- és kábítószer fogyasztás, dohányzás megelőzése,
•	a családi és kortárskapcsolatok,
•	önismeret,
•	a környezet védelme,
•	az aktív életmód, a sport,
•	a személyes higiénia,
•	a szexuális fejlődés területén.
•	Az egészséget nem károsító munkakörülmények biztosítása mind a tanulók, mind az intézményi dolgozók vonatkozásában.
•	Biztonságos körülmények megteremtése a munka- és gyermekbalesetek elkerülése érdekében.

Az egészségnevelés az iskola minden pedagógusának, illetve minden tanórai és tanórán kívüli foglalkozás feladata.

2./ Az iskolai egészségnevelés tevékenységi formái:
•	a mindennapos testedzés lehetőségének biztosítása (Lásd. pedagógiai program - helyi tanterv II. pont),
•	az iskola közvetlen környezete és a környék lehetőségeinek kihasználása sporttevékenységekre, ezzel a sportolás népszerűsítése a tanulók körében:
•	minden tanévben két alkalommal látogatás a Budapesti Műjégpályára, iskolai jégpálya készítése,
•	félévente legalább egy kerékpártúra szervezése a környékre,
•	túrák, kirándulások szervezése,
•	úszásoktatás, uszodalátogatás szervezése (Vác, Veresegyház)
•	részvétel a régióban, körzetben megrendezett sportversenyeken, sportmegmozdulásokon,
•	regionális sportprogramok szervezése, lebonyolítása (mezei futás, terepkerékpár),
•	részvétel a helyi művelődési házak által szervezett sportjellegű tevékenységekben (terepfutás, tánc),
•	a tanulók fizikai állapotának rendszeres mérése, az előírt szűrővizsgálatok megszervezése,
•	a biológia, egészségtan, etika, testnevelés és sport valamint a technika és életvitel tantárgyak és az 5-8. évfolyamon az osztályfőnöki órák tanóráin feldolgozott ismeretek,
•	új tanulásszervezési eljárás – projektoktatás – alkalmazása /6. és 8. évfolyam – Egészségtan/
•	felszerelt tankonyhánk lehetőségeinek kihasználása az egészséges táplálkozási ismeretek elsajátíttatásánál,
•	minden tanév november hónapjában egészségvédelmi napok szervezése (előadások, vetítések, rajzverseny, játékos vetélkedő alsós és felsős évfolyamokon külön- külön),
•	az iskolai egészségügyi szolgálat - iskolaorvos, védőnő, fogorvos - segítségének igénybe vétele:
•	előadások megtartására,
•	a tanulók egészségügyi és higiéniai szűrővizsgálatának megszervezésére, megtartására,
•	a háziorvosok, a védőnők, a helyi művelődési házak által a falu lakosságának szervezett egészségügyi programok megszervezésében, lebonyolításában való segédkezés, a tanulók részvétele a programokon,
•	a pedagógusok egészségneveléssel kapcsolatos ismereteinek bővítése helyi előadások szervezésével, pedagógus továbbképzéseken való részvétellel,
•	a gyermekbalesetek elkerülése érdekében a tanulók balesetvédelmi oktatása tanév elején, bizonyos tantárgyak első tanítási óráján, bizonyos iskolai programok előtt, súlyos sérüléssel járó balesetek után.

3./ Az iskolai egészségnevelési programot segítő kapcsolatok.
Az iskolai egészségnevelési program sikeres megvalósítása érdekében megfelelő kapcsolatot és együttműködést kell kialakítani: 
•	a szülőkkel,
•	a szülői szervezetekkel (iskolaszék, szülői munkaközösség),
•	az iskolai egészségügyi szolgálatokkal (iskolaorvos, védőnő, fogorvos),
•	a helyi gyermekjóléti, illetve családvédelmi szolgálatokkal,
•	a területileg illetékes nevelési tanácsadókkal,
•	az iskola fenntartóival,
•	az ÁNTSZ területileg illetékes intézeteivel,
•	a területileg illetékes rendvédelmi szervekkel,

a./  Szülők (család)
A szülő, a család a legfontosabb társ a tanulók érdekében végzett munkában. A szülők megfelelő tájékoztatása és információ átadás után aktív részvételükkel tudják támogatni az iskola egészségfejlesztési programjait, közülük jó néhányan szakértelmükkel is jelentősen növelhetik az iskolai munka hatékonyságát.

b./ Iskolaszék, iskolai szülői munkaközösség
Az iskolaszék, illetve az iskolai szülői munkaközösség jogosítványokkal felruházott szervezet, amely hidat jelent az intézmény és a tanulók szülei között. Az iskolai egészségnevelési program kialakításába, megvalósításába be kell vonni az iskolaszéket és a szülői munkaközösséget, szükséges megnyerni a támogatásukat is. Ez a „szövetség” garancia lehet arra, hogy a szülők lehetőségeikhez képest minden területen segítsék az iskolai program megvalósulását.

c./ Iskolaorvos, védőnő, fogorvos
Az iskolai egészségügyi ellátásról szóló jogszabály előírja, hogy minden iskolának legyen kijelölt orvosa és védőnője, valamint a tanulók fogászati ellátását végző kijelölt fogorvosa. Intézményeinkben az orvosi feladatokat a községek háziorvosai, a védőnői feladatokat a körzeti védőnők, a fogorvosi feladatokat a Vácrátóton a községi fogorvos, Vácdukán 
– megállapodás alapján - a váchartyáni községi fogorvos látja el. 
Tevékenységük legfontosabb területei:
•	a tanulók életkorhoz kötött vizsgálata, szűrővizsgálata,
•	adott esetben a tanulók elsősegélyben való részesítése,
•	közreműködés: közegészségügyi- járványügyi, környezet- egészségügyi, táplálkozás egészségügyi és balesetvédelmi feladatok ellátásában az iskolai vezetéssel egyeztetve,
•	felkérésre közreműködés egészségügyi szakértői feladatokban,
•	az iskolai egészségnevelésben, egészségnevelési programban való részvétel, a végrehajtás segítése a következőkkel:
•	a tanulók és a pedagógusok ismereteinek bővítése előadásokkal, rendhagyó órákkal,
•	tanfolyamok tartása a tanulóknak (csecsemőgondozás, táplálkozás, fogmosási gyakorlat)
•	olyan egészségügyi programok szervezése, mely a falu lakosságának szól, de e a tanulók is bekapcsolódhatnak (egészséges életmód, tanácsadás és komplex szűrőprogram; felvilágosító, ismeretterjesztő előadás).

d./  Gyermekjóléti, családvédelmi szolgálat, nevelési tanácsadó, 
A gyermekvédelmi munkában valamint a konkrét államigazgatási ügyekben tudnak segítséget nyújtani a gyermekjóléti szolgálatok és a települési önkormányzatok más intézményeiben dolgozó segítő foglalkozású szakemberek. A hivatalos, jogszabályokhoz kötött kapcsolatok részleteit különböző dokumentumok rögzítik, de a kooperációnak ezen túlmutatóan szakmai szerepe is van. 

e./  ÁNTSZ területileg illetékes intézete
Az ÁNTSZ területileg illetékes intézete, azon belül is különösen az egészségfejlesztési szakemberek előadások tartásával, kiadványok biztosításával (videokazetta, könyv, tájékoztató kiadványok) konkrét segítséget nyújthatnak az egészségnevelési munkában.

f./ Helyi önkormányzat
A helyi önkormányzatnak több szempontból is fontos szerepe lehet az egészségnevelési program megvalósításában:
•	Mint az intézmény fenntartója, a költségvetés meghatározásakor külön keretet biztosíthat az egészségnevelési feladatok elvégzésére, a biztonságos, egészséget nem károsító munkakörülmények megteremtésére, fenntartására.
•	Az általa foglalkoztatott szakember látja el iskolánkban a munkavédelmi, balesetvédelmi feladatokat.(balesetvédelmi oktatás pedagógusok részére, munkavédelmi szemle megtartása évente két alkalommal).
•	A gyermekvédelmi ügyekben valamint konkrét államigazgatási ügyekben a jegyző, illetve a képviselő-testület szociális bizottsága tudnak segítséget nyújtani.

g./ Területileg illetékes rendvédelmi szervek
A rendőrkapitányságok ifjúságvédelmi munkatársai a bűnmegelőzési programok közös kimunkálásával, a pedagógusoknak jogi, gyermek és ifjúságvédelmi, rendészeti, közlekedési témájú előadások, a tanulóknak közlekedési, kábítószerrel kapcsolatos előadások tartásával, versenyek rendezésével tudnak segítséget nyújtani.

IX. A PEDAGÓGIAI PROGRAM VÉGREHAJTÁSÁHOZ SZÜKSÉGES NEVELŐ-OKTATÓ MUNKÁT SEGÍTŐ ESZKÖZÖK ÉS FELSZERELÉSEK JEGYZÉKE

1. 	A pedagógiai program végrehajtásához szükséges helyiségek, bútorzatok és egyéb berendezési tárgyak felsorolását a nevelési - oktatási intézmények működéséről szóló 11/1994. (VI. 8.) MKM rendelet 7. sz. melléklete alapján összeállított ütemterv tartalmazza.

2. 	Az iskolai oktató-nevelő munkát segítő szemléltetést, valamint a tanulók tevékenykedtetését az osztálytermekben és a szaktantermekben az alábbi alapfelszerelések és eszközök szolgálják (tantermenként egy - egy): írásvetítő, fali vetítővászon, televízió, videólejátszó, kazettás magnetofon, CD lejátszó.

3.	Az alsó tagozatos magyar nyelv és irodalom tanítását segítő felszerelések és taneszközök

Bábok	
Paraván	
Faliképek a beszédfejlesztéshez	
Képes betűkártyák kis és nagy nyomtatott betűkkel	
Kis írott betűs ABC fali tabló	
Nagy írott betűs ABC fali tabló	
Falitáblák-nyelvtan, helyesírás	
Kirakható tantói betűkártya készlet	
Betűsn	
Alsó tagozatos applikációs készlet	
Szótagkártya	
Magyar nyelvtan garnitúra	
Magyar írók arcképei	
Videó kazetták	
Kézikönyvek	
Szótárak, lexikonok	

4.	Az alsó tagozatos matematika tanítását segítő felszerelések és taneszközök:

Tantói demonstrációs jelkártya készlet 1-2. oszt.	
Tanári demonstrációs számegyenes 0-20-ig	
Tanári demonstrációs számegyenes 0-100-ig	
Szorzótábla, római számok	
Színes rudak készlete	
Mágneses törtek	
Méterrúd fából, dm beosztással	
Tanári demonstrációs óra	
Táblai egyenes vonalzó	
Táblai háromszög vonalzó	
Tanári demonstrációs hőmérő	

5.	Az alsó tagozatos  környezetismeret tanítását segítő felszerelések és taneszközök:

Tereptárgyak a terepasztalhoz készlet	
Tanulói iránytű	
Tanári hőmérő	
Tanulói hőmérő	
Környezetismereti fali tablók	

6.	Az alsó tagozatos ének-zene tanítását segítő felszerelések és taneszközök:

"Kulcs a muzsikához" kazettasorozat	
Triangulum	
Kis dob	
Cintányér	
Zeneszerzők arcképsorozata	
Szolmizációs kockakészlet	
Ritmus olvasókészlet 1. oszt.	
Ritmus olvasókészlet 2. oszt.	
Ritmus olvasókészlet 3. oszt.	
Ritmus olvasókészlet 4. oszt.	
CD-lejátszó	
Hangkazetták	
Zenetörténeti könyvek	
Metronóm	

7.	Alsó tagozatos rajz tanítását segítő felszerelések és taneszközök:

Képzőművészeti diasor 1. oszt.	
Képzőművészeti diasor 2. oszt.	
Képzőművészeti diasor 3. oszt.	
Képzőművészeti diasor 4. oszt.	
Könyvek	

8.	Az alsó tagozatos technika tanítását segítő felszerelések és taneszközök:

Szerelőkészlet 1. osztály	
Szerelőkészlet 2. osztály	
Szerelőkészlet 3-4. osztály	
Fali tablók	
Könyvek	
Videó kazetta	
KRESZ táblák sorozat	
Bóják	
Építődoboz	

9.	Felső tagozatos magyar nyelv és irodalom, dráma tanítását segítő felszerelések és taneszközök:

Falitablók, képek	
Magyar irodalomtörténeti térkép	
Hangtani ismeretek összefoglalása	
Az igék	
Teljes hasonulás	
Írói arcképsorozat	
Magyar nyelvtan (garnitúra)	
Képek társalgási témákhoz	
Hogyan írjam?	
CD-ROM	
Versgyűjtemények	
Szótárak, lexikonok	
A magyar helyesírás szabályai	

10. A történelem és állampolgári ismeretek, hon- és népismeret, ember- és társadalomismeret tanítását segítő felszerelések és taneszközök:

Térképek	
Az emberiség az őskorban	
Az ókori keleti birodalmak	
Az ókori Görögország	
A Római birodalom	
A népvándorlás	
A magyar nép vándorlása és a honfoglalás	
Európa Nagy Károly idején	
Európa a IX. században	
Európa a XII-XIII. században	
Európa a XIV-XV. században	
A Föld népei a XIV-VI. században	
Európa a XVI. század elején	
Európa a XVII. század közepén	
Az európaiak felfedezései	
A Föld népei a XVI-XVIII. században	
M.O. a korai feudalizmus idején	
M.O. XIII-XV. századig	
Magyarország 1526-1606.	
A feudális M.O. a XVII. szd-ban	
Európa a XVIII. században	
Európa a XVIII. század végén	
Európa 1815-48-ig	
Európa a XIX. században	
Európa a XIX. század végén	
Magyarország a XVIII. században	
Magyarország 1848-49-ben	
Osztrák-Magyar Monarchia 1914-ben	
Gyarmati rendszer a XIX. szd-ban	
A gyarmati rendszer felbomlása	
Európa az I. világháborúban	
A Magyar Tanácsköztársaság honvédő harcai	
A trianoni békekötés következményei	
A Föld a két világháború között	
A II. világháború	
Európa a II. világháború idején	
Budapest 1944-ben és a Holocaust	
A megosztott Európa 1945. után	
A hidegháború 1945-91.	
Magyarország ezeréves történelme	
Térképtartó	

Fóliák	
Az őskor története	
A klasszikus Görögország	
Európa 1789-1815-ig	
Az 1848-as forradalmak	
Európa az I. világháború idején	

11.	Az angol nyelv tanítását segítő felszerelések és taneszközök:

Project Englisch hangkazetták I-III.	
Fali tablók	
Szótár (kicsi)	
Szótár (közepes)	
Hívókártyák	

12.	A német nyelv tanítását segítő felszerelések és taneszközök:

Német-német szótár	
Filctollkészlet	
Suliszótár német-magyar	
Nyelvtani gyakorlatok videó kazetta I.	
Nyelvtani gyakorlatok videó kazetta II.	
Nyelvtani gyakorlatok hangkazetta I.	
Nyelvtani gyakorlatok hangkazetta II.	
Vizsgaelőkészítő könyv	
Vizsgaelőkészítő mf. (megoldásokkal)	
Német városok videó kazetta	
Német népdalok hangkazetta és könyv	

13.	A felső tagozatos matematika tanítását segítő felszerelések és taneszközök:

Táblai vonalzó 45o-os	
Táblai vonalzó 60o-os	
Egyenes vonalzó	
Táblai szögmérő	
Táblai körző	
Tapadókorongos táblai körző	
Szétszedhető köbdeciméter	
Demonstrációs köbméter (szétszedhető)	
Méterrúd	
Űrmértéksorozat	
Négyzetméteres lap	
Üreges mértani testsorozat	
Műa. átlátszó kocka	
Műa. átlátszó téglatest	
Műa. átlátszó négyzet alapú gúla	
Műa. átlátszó téglalap alapú gúla	
Műa. henger	
Műa. háromszög alapú hasáb	
Geometriai tabló sorozat:	
      Párhuzamos szárú szögek	
      Merőleges szárú szögek	
      A négyszögek	
      A kör	
     A hasábok	
     Az egyenes henger, a gömb	
     Az egyenes körkúp. A gúla	
     Síkidomok kerület- és      
     területszámítása	
     Testek felszín és térfogat 
     számításai	
Műszer a kerület hosszúságának 	
Matematikai oktatótáblák	
     Halmazok	
     Lineáris függvény	
     Abszolutérték függvény	
     Másodfokú függvény	
     Eltolás	
     Elforgatás	
     Tükrözés	
     Algoritmikus folyamatábra	
Mértékegységek/Törtek fali tabló	
Négyszögek csop./Terület,kerület	
Könyvek	

14.	Az informatika tanítását segítő felszerelések és taneszközök:

Jogtiszta szoftverek	
Hálózat, operációs rendszer	
Office csomag	
Oktató programok tantárgyanként	
Hardver	
CD-ROM	
Szkenner	
LCD kivettő	
Modem	
Bútorzat	
Állítható magasságú szék	

15.	A természetismeret és földrajz tanítását segítő felszerelések és taneszközök:

Föld felszíne térkép	
Ásvány és kőzetgyűjtemény	
Transzparens sor 7. osztály	
Terepasztal	
Iránytű	
Kontúr térképek 6. osztály	
Kontúr térképek 7. osztály	
Kontúr térképek 8. osztály	
Ázsia térkép	
Európa domborzata térkép	
Európa országai térkép	
Észak-Európa térkép	
Nyugat-Európa térkép	
Európa ipara térkép	
Európa mezőgazdasága térkép	
Térképtartó állvány	
Észak-Amerika térkép	
Dél-Amerika térkép	
Afrika domborzata térkép	
Domborzati modell	
Budapest térkép	
Ausztrália és Óceánia térkép	
Földgömb	
Diasorozat 6. osztály	
Diasorozat 7. osztály	
Diasorozat 8. osztály	
Transzparens-csillagászat	
Transzparens-Európa	
Magyarország gazdasága térkép	
Észak-alföld gazdasága térkép	
Dél-alföld gazdasága térkép	
Transzparens sor 8. osztály	
Szovjetunió és Mongólia térkép	
Magyarország domborzata térkép	
Magyarország megyéi térkép	
Kárpát-medence domborzata és vizei térkép	
Dél-Európa, Földközi-tengeri országok domborzata térkép	
Kézikönyvek	
Videokazetták	
Szótárak, lexikonok	

16.	A fizika tanítását segítő felszerelések és taneszközök:

Mechanika I. tanulóksérleti statika	
Mechanika II. tanulóksérleti dimanika	
Üveghenger leváló fenékkel	
rószerkezetes kiskocsi	
Hőtani készlet	
Lejtőmodell	
Mikola-féle üvegcsövek 10 db-os	
Lyukacsos oldalú üveghenger	
Szvó-nyomókút modell	
Vizibuzogány	
Nyomó- és húzóerőmérő 5N	
6 db azonos térfogatú 30x10 mm fémhenger (Al, Cu, Fe, Ms, Pb, Zn)	
6 db azonos tömegű 15 gr-os fémhenger	
15 db-os anyagminta kollekció (különböző fémek, üveg, fa, porcelán, PVC)	
Térfogatmérő edény	
Felületi feszültséget mérő gyűrű	
Egyszerű manométer	
Szabályozható lejtőszögű golyógurtó	
Digitális asztali stopperóra	
Eszköz a vonalas hőtágulás vizsgálatához	
Kétütemű robbanómotor metszet	
Négyütemű robbanómotor metszet	
Pohárkalorifer	
Pohárkaloriferbe meríthető ellenállás	
Eszköz a hővezetőképesség vizsgálatához	
6 db-os rúdkészlet a hővezetőképesség vizsgálatához	
Elektromossági tanulókísérleti klt.	
Optikai készlet 6V/5W	
Prizmatartó asztalka	
60o-os üvegprizma	
60o-os egyenlőoldalú prizma	
Derékszögű plexi üveg prizma	
Mágnespatkó záróvassal	
Mágnestű állványon	
Mágneses mező erővonalait demonstráló klt.	
Elektrométer bádogdobozzal	
Rúdkészlet elektrosztatikához	
Ebonitrúd	
Üvegrúd	
Készlet az elektromos vezető erővonalainak bemutatására	
Csúszóellenállás kicsi (51-0,6A)	
Csúszóellenállás kicsi (100-0,5A)	
Elektronáramlást szemléltető készülék	
Elektrolízis készlet	
Wimhustgép az elektronikai kísérletekhez	
Fizikai mennyiségek mértékegysége I.	
Fizikai mennyiségek mértékegysége II.	
Fizikusok arcképsorozata 26 db-os	

17.	A természetismeret és a biológia, egészségtan tanítását segítő felszerelések és taneszközök:

Egyszikű szármodell	
Gyökércsúcs modell	
Emberi csontváz	
Emberi torzó fejjel	
Sertéskoponya	
Az emberi szervezet	
Juhkoponya	
Sertésláb	
Békacsontváz	
Lóláb	
Fogtípusok	
Tanári applikációs készlet 6. oszt.	
Tanulói applikációs készl. 7. oszt.	
Metszetkészlet	
Transzparens sorozat 4-8. oszt.	
Diasorozat 8. osztály	
Diapozitív sejttani metszetek	
Gerinctelenek dombor sorozat	
I. Gerincesek 3D dombor sorozat	
II. Az ember anatómiája 3D dombor sorozat	
III. Az ember szaporodása 3D dombor sorozat	
Környezetvédelmi videokazetták	
Szakkönyvek	
Oktató videofilmek	
4 részes fülmodell	
Emberi bőr modell	
Szemmodell	
Kétszikű szármodell	
Tanári mikroszkóp	

18.	A kémia tanítását segítő felszerelések és taneszközök:

Periódusos rendszer	
Kanóctartó béllel borszeszégőhöz	
Üvegkád	
Pálcika modellek 7.o.	
Összerakható molekulakészlet	
Fali tablók	

19.	A felső tagozatos ének-zene tanítását segítő felszerelések és taneszközök:

CD-lemezek	
Ütőhangszer készlet I-II.	
Zenetörténeti könyvek	

20.	A felső tagozatos rajz tanítását segítő felszerelések és taneszközök:

Műalkotások elemzése diák 5-8.	
Szövőkeret	
Reprodukciók	
Művészeti albumok	
Mértani testek/kockák - fa, műa.	
Linometszethez hengerek	
Linometsző készlet	
Szalagszövő keretek	
Képzőművészeti kiegészítő diák	
Üveges diakeretek	
Művészettörténeti könyvek	
Művészettörténeti videofilmek	
Műalkotásokról tablók	
Mértani alakzatok	
Képsíkrendszer	
Színtani, színkeverési tablók	
Állítható asztali lámpa	
Színes drapériák (1x1 m)	
Rajztáblák A/4	
Rajztáblák A/3	
Égetőkemence	
Fazekaskorong	
Modell báb (mozgatható)	

21.	A felső tagozatos technika tanítását segítő felszerelések és taneszközök:

Technika	
Elektromos fúrógép	
Kalapács - 10 dkg-os	
Kalapács - 25 dkg-os	
Illesztőfűrész	
Harapófogó	
Lemezvágó olló	
Csavarhúzó	
Villáskulcs készlet	
Olló	
Slöjd kés	
Félhátú faráspoly	
Fémreszelő - előreszelő	
Fémreszelő - simító	
Kúposfogó	
Laposfogó	
Kombinált fogó	
Ár	
Menetmetsző 4-es,6-os,8-as,10-es	
Metszőhajtó vas	
Lemezhajlító	
Csuklós mérce	
Karcolótű	
Tolómérő	
Kézi nagyító	
Technika transzparens 5. osztály	
Technika transzparens 6. osztály	
Technika transzparens 7. osztály	
Technika transzparens 8. osztály	
Technika diasorozat 7. osztály	
Technika diasorozat 8. osztály	
03 tip. fémépítő	
04 tip. fémépítő	
Technikatörténeti könyv	
Technikatörténeti videofilm	
Elektrotechnika II. felszerelés	
Közlekedési ismeretek és elsősegélynyújtás	
KRESZ - táblák	
Közlekedésbiztonsági oktatófilm	
KRESZ - könyv	
Felszerelt elsősegélyláda	
Pokróc	
Közúti elsősegély videokazetta I-II.	
Kertgazdálkodás	
Mezőgazdasági szakkönyvek	
Mezőgazdasági oktatófilm	
Ásó	
Kapa	
Gereblye	
Háztartástan	
Gáztűzhely	
Gázpalack (PB)	
Mosogató	
5 l-es vízmelegítő	
Edények, eszközök	
Háztartási gépek - turmixgép	
Háztartási gépek - olajsütő	
Vasaló	
Vasalódeszka	
Porszívó	
Konyhai mérleg	
Elektromos varrógép	
Szakkönyv	
Videó	

22.	A testnevelés tanítását segítő felszerelések és taneszközök:

Labdajátékok	
Futball	
Teremfutball	
Kézilabda	
Kosárlabda	
Röplabda	
Floorball készlet	
Tollaslabda ütő	
Asztalitenisz ütő	
Kézilabda kapu	
Kézilabda háló	
Röplabda állvány	
Röplabda háló	
Tollaslabda háló	
Stoplis cipő (pár)	
Atlétikai eszközök	
Leérkező szőnyeg	
Magasugró állvány	
Magasugró léc	
Rajttámla	
Váltóbot	
Súlygolyó	
Diszkosz	
Dobólabda	
Szöges cipő	
Kondicionáló eszközök	
Medicinlabda	
Ugrókötél	
Kézi súlyzó	
Bordásfal	
Húzókötél	
Mászókötél	
Gumikötél	
Torna felszerelés	
Tornaszőnyeg	
Ugrószőnyeg	
Dobbantó	
Egyéb eszközök	
Súlypontemelkedés mérő	
Labdapumpa	
Tornakarika (80 cm)	
Stuklabda	

A kompetencia alapú oktatást segítő taneszközök megválasztásának szempontjai:
     - biztosítsa az interaktív, cselekvéses tanulást,
     - alkalmazható legyen a differenciáláshoz,
     - harmonizáljon a programtervek szellemiségével,
     - vegye figyelembe az életkori sajátosságokat.

A kompetencia alapú oktatást segítő eszközök:
    - projektorok,
    - laptopok,
    - számítógépek, 
    - scanner,
    - oktató szoftverek,
    - CD-k, DVD-k,
   - pendrivek

Kompetencia terület	Szükséges eszközök	
Szövegértés - szövegalkotás	Modulleírások
Tanári útmutatók
Tanulói segédletek
Tanulói munkafüzetek, tankönyvek
Kötelező olvasmányok DVD-n	
Matematika	Matematika programterv
Modulleírások
Tanári demonstrációs eszközök
Térgeometriai eszközök
Munkalapok, tankönyvek	
Szociális, életviteli és környezeti	Programterv
Modulleírások
Munkalapok, tankönyvek
Szemléltető eszközök	
Idegen nyelv	Programtervek
Modulleírások
Munkalapok, tankönyvek
Szemléltető eszközök	
IKT	Tanári útmutatók
Internetes hozzáférés
SDT	
Minden kompetencia területhez	Internet hozzáférés
CD ROM-ok
oktatócsomagok	

HELYI TANTERV

I. AZ EGYES ÉVFOLYAMOKON TANÍTOTT TANTÁRGYAK, KÖTELEZŐ ÉS VÁLASZTHATÓ TANÓRAI FOGLALKOZÁSOK, EZEK ÓRASZÁMAI, AZ ELŐÍRT TANANYAG ÉS KÖVETELMÉNYEK

TANTERVEK

Az iskola egyes évfolyamain az elkövetkező tanévekben az alábbi tantervek alapján folyik az oktatás:
         Vácrátóton: a 2007 –ben módosított Nemzeti Alaptanterv alapján, valamint az  
                                Oktatási és Kulturális Minisztérium által 2007 –ben  kiadott  kerettanterv
                                alapján elkészített  helyi tanterv.

         Vácdukán: 1- 4. évfolyamon: a 2007 –ben módosított Nemzeti Alaptanterv alapján
                             valamint az  Apáczai Kiadó által 2007 –ben  kiadott  kerettanterv  alapján
                             elkészített  helyi tanterv. 
                             5 -8. évfolyamon: a a 2007 –ben módosított Nemzeti Alaptanterv alapján,
                             valamint az Oktatási és Kulturális Minisztérium által 2007 –ben  kiadott 
                             kerettanterv  alapján elkészített  helyi tanterv.

Az iskola helyi tantervében a kötelező tanítási órák keretében tanított tantárgyak tananyagai és követelményei teljes egészében megegyeznek az oktatási miniszter, az Apáczai Kiadó, illetve az Educatio Kht. által kiadott kerettantervekben meghatározott tananyaggal és követelményekkel.

Vácrátóton-Vácdukán:
         - Azokon az évfolyamokon, ahol a szövegértés – szövegalkotás kompetenciaterületi 
            oktatás folyik az EDUCATIO Kht., illetve az Apáczai  Kiadó által kiadott 
            kerettanterv alapján elkészített helyi tanterv.
-	Azokon az  évfolyamokon, ahol az idegen nyelv kompetenciaterületi oktatás folyik, az Oktatási Minisztérium által 2007-ben kiadott kerettanterv alapján elkészített helyi tanterv tananyagához kapcsolódóan 5 modul kerül feldolgozásra. 
-	Azokon az évfolyamokon, ahol a szociális, életviteli és környezeti kompetenciaterületi oktatás folyik, az Oktatási Minisztérium által 2007-ben kiadott kerettanterv alapján elkészített osztályfőnöki helyi tanterv tananyagába szereplő egyes témák feldolgozása az EDUCATIO Kht. Által kiadott modulok felhasználásával történik.

Vácrátóton a tanulók idegen nyelvként az angol és a német nyelv tanulását választhatják, 
Vácdukán a nagyobb – 18 főt meghaladó- évfolyamokon a tanulók idegen nyelvként az angol és a német nyelv tanulását választhatják. Kisebb létszámú évfolyamokon idegen nyelvként az angol nyelvet oktatjuk.

A tantervválasztás szempontjai:

Intézményünkben az előzőekben feltüntetett kerettantervek alapján folyik az oktató – nevelő munka.
Az általunk kiválasztott és adaptált kerettantervek:
-	Megfelelnek a módosított Nemzeti Alaptanterv szellemiségének, előírásainak, biztosítják az abban megfogalmazott kompetenciák, készségek, képességek kialakítását, fejlesztését.
-	Biztosítják, a nevelőtestület által megfogalmazott nevelési – oktatási célok elérését.
-	Alkalmasak az iskolai neveléssel – oktatással szemben támasztott helyi – szülői, tanulói, fenntartói- igények kielégítésére.  
-	Intézményünkben a megvalósítás személyi feltételei egészében, tárgyi feltételei jórészben, leginkább e kerettantervek esetében biztosítottak.
-	Nevelőtestületünk az elmúlt években is az Apáczai Kiadó, illetve az OM által kiadott kerettantervek alapján végezte munkáját. Választásunkban a jó szakmai tapasztalatok is közrejátszottak. 
-	Az iskolai munka folyamatosságát  legjobban az előző években használt kerettantervek módosított változatának alkalmazása biztosítja.
-	A kerettantervek megvalósításához a tankönyvpiacon megfelelő tankönyvválaszték áll rendelkezésre.

A KÖTELEZŐ TANÍTÁSI ÓRÁK KERETE MELLETT RENDELKEZÉSRE ÁLLÓ ÓRAKERETEK ÖSSZESEN / VÁCRÁTÓT – VÁCDUKA /

Felosztható választható órakeret összesen:  54 óra / hét  
   / A tanulói létszám, a vonatkozó jogszabály változása, illetve a fenntartó döntése esetén 
    módosulhat. /

Felosztható egyéni foglalkozás órakeret összesen:  42 óra / hét
/ A vonatkozó jogszabály változása, illetve a fenntartó döntése esetén módosulhat./

Rendelkezésre álló egyéb órakeretek:
                                         napköziotthon:  23 óra/ csoport / hét - / Vácrátót- Vácduka /
                                         tanulószoba:  15 óra/ hét - /Vácduka, igény esetén Vácrátót /
                                         iskolai könyvtár:  5 óra / hét  - / Vácduka/
                                         rehabilitációs órakeret – szükség szerint
/ A vonatkozó jogszabály változása, illetve a fenntartó döntése esetén módosulhat./
           fenntartó által önként vállalt órák: / Vácrátót /
                                                        felvételi előkészítő 8.o. – magyar 1 óra/ hét
                                                        felvételi előkészítő  8.o. – matematika 1 óra/ hét
                                                        nyelvi előkészítő szakkör 3.o.: 2 óra/ hét - / angol – német/
/ A fenntartó döntése alapján módosulhat. /

NEM SZAKRENDSZERŰ OKTATÁS

Intézményünk a nem szakrendszerű oktatást a 2011-2012-es tanévtől nem kívánja folytatni. A nem szakrendszerű oktatás befejezése felmenő rendszerben történik.

Óraterv – 2011/ 2012. tanév - Vácrátót
	Évfolyamok	
	1. 	2. 	3. 	4. 	5. 	6. 	7. 	8. 	
Kötelező tanítási órák tantárgyai, heti óraszámai	
Magyar nyelv és irodalom	8,5	8,5	8	7			3,5	3,5	
Magyar nyelv és irodalom (dráma)					4	2			
Történelem és állampolgári ismeretek							2	2	
Történelem és állampolgári ismeretek (hon- és népismeret)					2	2			
Idegen nyelv (angol/német)	-	-	-	3	3	3	3	3	
Matematika	4	4	4	3	4	1	3	3	
Informatika				1	0,5	1	1	1	
Környezetismeret	1	1	1	2					
Természetismeret					2				
Természetismeret és egészségtan						1,5			
Fizika							1,5	1,5	
Biológia							1,5		
Biológia és egészségtan								1,5	
Kémia							1,5	1,5	
Földrajz						1,5	1,5	1,5	
Ének-zene	1	1	1,5	1	1	1	1	1	
Rajz	1,5	1,5	1,5	1,5	1,5	1,5	1	0,5	
Technika és életvitel	1	1	1	1	1	1	1	0,5	
Testnevelés és sport (tánc)	3	3	3	3	2,5	2,5	2,5	2,5	
Osztályfőnöki					1	0,5	0,5	0,5	
Ember és társadalomismeret, etika							0,5	0,5	
Mozgókép és médiaismeret								1	
Nem szakrendszerű oktatás						4			
Kötelező órák összesen:	20	20	20	22,5	22,5	22,5	25	25	
Választható órák:	
Testnevelés					0,5	0,5	0,5	0,5	
Informatika					0,5				
Matematika						1	1	1	
Magyar nyelv és irodalom							0,5	0,5	
Nem szakrendszerű oktatás						1			
Választható órák összesen:	0	0	0	0	3	2,5	2	2	
Kötelező + választható órák összesen:	20	20	20	22,5	26,5	25	27	27	

2011 – 2012. tanév – Vácrátót

Választható órakeret – heti 33 óra – felosztása:
Testnevelés 5-8. o.	2,óra
Informatika 5. o.	0,5 óra
Matematika 6-7-8. o.	3 óra
Magyar nyelv és irodalom 7. o.	0,5 óra
Magyar nyelv és irodalom 8. o.	0,5 óra
Sport	2,5 óra
Nem szakrendszerű oktatás                     1 óra
Csoportbontás:
Informatika / Technika  4,5,7. o.	6 óra
Idegen nyelv  4-8. o.	15 óra
Tanév elején felosztható:                         2 óra
Összesen:	31 óra

Egyéni foglalkozások:  21óra/hét, 777óra/tanév
Az órakeretből a 6. évfolyamon hetente 2 órát a nem szakrendszerű oktatásra kell fordítani.
A többi óra felosztása a tanév elején, illetve félévkor történik.

Nem szakrendszerű oktatás a 6. évfolyamon:
                    Kötelező órakeretből                            - 4 óra/hét (2 ó. matematika, 2 ó. magyar)
                    Választható órakeretből                       - 1 óra/hét  (0,5 ó. matematika, 0,5 ó. magyar)
                    Egyéni foglalkozás órakeretből           - 2 óra/hét   (1 ó. matematika, 1 ó. magyar)
                                                            Összesen        7 óra/hét

Fenntartó által önként vállalt órák:
Felvételi előkészítő 8. o. 	- magyar 1 óra/hét
				- matematika 1 óra/hét
Nyelvi előkészítő szakkör 3. o. 2 óra/hét (1-1 óra angol és német)

Óraterv – 2012/ 2013. tanévtől - Vácrátót
	Évfolyamok	
	1. 	2. 	3. 	4. 	5. 	6. 	7. 	8. 	
Kötelező tanítási órák tantárgyai, heti óraszámai	
Magyar nyelv és irodalom	8,5	8,5	8	7			3,5	3,5	
Magyar nyelv és irodalom (dráma)					4	4			
Történelem és állampolgári ismeretek							2	2	
Történelem és állampolgári ismeretek (hon- és népismeret)					2	2			
Idegen nyelv (angol/német)	-	-	-	3	3	3	3	3	
Matematika	4	4	4	3	4	3	3	3	
Informatika				1	0,5	1	1	1	
Környezetismeret	1	1	1	2					
Természetismeret					2				
Természetismeret és egészségtan						1,5			
Fizika							1,5	1,5	
Biológia							1,5		
Biológia és egészségtan								1,5	
Kémia							1,5	1,5	
Földrajz						1,5	1,5	1,5	
Ének-zene	1	1	1,5	1	1	1	1	1	
Rajz	1,5	1,5	1,5	1,5	1,5	1,5	1	0,5	
Technika és életvitel	1	1	1	1	1	1	1	0,5	
Testnevelés és sport (tánc)	3	3	3	3	2,5	2,5	2,5	2,5	
Osztályfőnöki					1	0,5	0,5	0,5	
Ember és társadalomismeret, etika							0,5	0,5	
Mozgókép és médiaismeret								1	
Kötelező órák összesen:	20	20	20	22,5	22,5	22,5	25	25	
Választható órák:	
Testnevelés					0,5	0,5	0,5	0,5	
Informatika					0,5				
Matematika						1	1	1	
Magyar nyelv és irodalom							0,5	0,5	
Választható órák összesen:	0	0	0	0	3	2,5	2	2	
Kötelező + választható órák összesen:	20	20	20	22,5	26,5	25	27	27	

2012 – 2013. tanévtől – Vácrátót

Választható órakeret – heti 33 óra – felosztása:
Testnevelés 5-8. o.	2,óra
Informatika 5. o.	0,5 óra
Matematika 6-7-8. o.	3 óra
Magyar nyelv és irodalom 7. o.	0,5 óra
Magyar nyelv és irodalom 8. o.	0,5 óra
Sport	2,5 óra

Csoportbontás:
Informatika / Technika  4,5,7. o.	6 óra
Idegen nyelv  4-8. o.	15 óra
Tanév elején felosztható:                         3 óra
Összesen:	31 óra

Egyéni foglalkozások:  21óra/hét, 777óra/tanév
Az órakeretből a 6. évfolyamon hetente 2 órát a nem szakrendszerű oktatásra kell fordítani.
A többi óra felosztása a tanév elején, illetve félévkor történik.

Fenntartó által önként vállalt órák:
Felvételi előkészítő 8. o. 	- magyar 1 óra/hét
				- matematika 1 óra/hét
Nyelvi előkészítő szakkör 3. o. 2 óra/hét (1-1 óra angol és német)

Óraterv – 2011/ 2012. tanévtől - Vácduka
	Évfolyamok	
	1. K 07	2. K 07	3. K 07	4. K 07	5. K 07	6. K 07	7. K 07	8. K 07	
Kötelező tanítási órák tantárgyai, heti óraszámai	
Magyar nyelv és irodalom	8,5	8,5	8	7,5			3,5	3,5	
Magyar nyelv és irodalom (dráma)					4	2			
Történelem és állampolgári ismeretek							2	2	
Történelem és állampolgári ismeretek (hon- és népismeret)					2	2			
Idegen nyelv (angol/német)	-	-	-	3	3	3	3	3	
Matematika	4	4	4	3,5	4	1	3	3	
Informatika			0,5	1,5	0,5	1	1	1	
Környezetismeret	1	1	1	1					
Természetismeret					2				
Természetismeret és egészségtan						1,5			
Fizika							1,5	1,5	
Biológia							1,5		
Biológia és egészségtan								1,5	
Kémia							1,5	1,5	
Földrajz						1	1,5	1,5	
Ének-zene	1	1,5	1	1	1	1	1	1	
Rajz	1,5	1	1,5	1	1,5	1,5	1	0,5	
Technika és életvitel	1	1	1	1	1	1	1	0,5	
Testnevelés és sport (tánc)	3	3	3	3	2,5	2,5	2,5	2,5	
Osztályfőnöki					1	0,5	0,5	0,5	
Ember és társadalomismeret, etika							0,5	0,5	
Mozgókép és médiaismeret								1	
Nem szakrendszerű oktatás						4			
Kötelező órák összesen:	20	20	20	22,5	22,5	22,5	25	25	
Választható órák:	
Testnevelés					0,5	0,5	0,5	0,5	
Informatika					0,5				
Matematika						1	1	1	
Magyar nyelv és irodalom							0,5	0,5	
Nem szakrendszerű oktatás						1			
Választható órák összesen:	0	0	0	0	3	2,5	2	2	
Kötelező + választható órák összesen:	20	20	20	22,5	25,5	25	27	27	

2011 – 2012. tanév – Vácduka

Választható órakeret – heti 21 óra – felosztása:
Testnevelés 5-8. o.	2 óra
Informatika 5. o.	0,5 óra
Matematika 6-7-8. o.	3 óra
Magyar nyelv és irodalom 7. o.	0,5 óra
Magyar nyelv és irodalom 8. o.	0,5 óra
Felvételi felkészítő  8.o.– magyar            1 óra
Felvételi felkészítő 8.o.– matematika      1 óra
Sport	3 óra
Nem szakrendszerű oktatás                      1 óra
Tanév elején felosztható                        8,5 óra
Összesen:	21óra

Egyéni foglalkozások:  21óra/hét, 777óra/tanév
Az órakeretből a 6. évfolyamon hetente 2 órát a nem szakrendszerű oktatásra kell fordítani.
A többi  óra felosztása a tanév elején, illetve félévkor történik.

Nem szakrendszerű oktatás a 6. évfolyamon:
                    Kötelező órakeretből                            - 4 óra/hét (2 ó. matematika, 2 ó. magyar)
                    Választható órakeretből                       - 1 óra/hét  (0,5 ó. matematika, 0,5 ó. magyar)
                    Egyéni foglalkozás órakeretből           - 2 óra/hét   (1 ó. matematika, 1 ó. magyar)
                                                            Összesen        7 óra/hét

Óraterv – 2012/ 2013. tanévtől - Vácduka
	Évfolyamok	
	1. 	2. 	3. 	4. 	5. 	6. 	7. 	8. 	
Kötelező tanítási órák tantárgyai, heti óraszámai	
Magyar nyelv és irodalom	8,5	8,5	8	7			3,5	3,5	
Magyar nyelv és irodalom (dráma)					4	4			
Történelem és állampolgári ismeretek							2	2	
Történelem és állampolgári ismeretek (hon- és népismeret)					2	2			
Idegen nyelv (angol/német)	-	-	-	3	3	3	3	3	
Matematika	4	4	4	3	4	3	3	3	
Informatika				1	0,5	1	1	1	
Környezetismeret	1	1	1	2					
Természetismeret					2				
Természetismeret és egészségtan						1,5			
Fizika							1,5	1,5	
Biológia							1,5		
Biológia és egészségtan								1,5	
Kémia							1,5	1,5	
Földrajz						1,5	1,5	1,5	
Ének-zene	1	1	1,5	1	1	1	1	1	
Rajz	1,5	1,5	1,5	1,5	1,5	1,5	1	0,5	
Technika és életvitel	1	1	1	1	1	1	1	0,5	
Testnevelés és sport (tánc)	3	3	3	3	2,5	2,5	2,5	2,5	
Osztályfőnöki					1	0,5	0,5	0,5	
Ember és társadalomismeret, etika							0,5	0,5	
Mozgókép és médiaismeret								1	
Kötelező órák összesen:	20	20	20	22,5	22,5	22,5	25	25	
Választható órák:	
Testnevelés					0,5	0,5	0,5	0,5	
Informatika					0,5				
Matematika						1	1	1	
Magyar nyelv és irodalom							0,5	0,5	
Választható órák összesen:	0	0	0	0	3	2,5	2	2	
Kötelező + választható órák összesen:	20	20	20	22,5	26,5	25	27	27	

2012 – 2013. tanévtől – Vácduka

Választható órakeret – heti  21 óra – felosztása:
Testnevelés 5-8. o.	2 óra
Informatika 5. o.	0,5 óra
Matematika 6-7-8. o.	3 óra
Magyar nyelv és irodalom 7. o.	0,5 óra
Magyar nyelv és irodalom 8. o.	0,5 óra
Felvételi felkészítő  8.o.– magyar            1 óra
Felvételi felkészítő 8.o.– matematika      1 óra
Sport	3 óra
Tanév elején felosztható                       9,5 óra
Összesen:	21óra

Egyéni foglalkozások:  21óra/hét, 777óra/tanév
Az órakeretből a 6. évfolyamon hetente 2 órát a nem szakrendszerű oktatásra kell fordítani.
A többi  óra felosztása a tanév elején, illetve félévkor történik.

A kompetencia alapú oktatás fenntartása
A pályázati kiírás szerint a kompetencia alapú oktatást a projekt zárásától számított 5 éven keresztül – legalább a 2015-2016-os tanév végéig - fenn kell tartani, legalább annyi tanulócsoportban, mint a projektben érintett tanulócsoportok száma. 
Alábbi táblázatok a pályázatban előírt fenntartás minimumát tartalmazzák, melytől  felfelé, - több tanulócsoport bevonása - a személyi feltételek függvényében az intézmény eltérhet. 
Az eltérést minden tanévben az iskola éves munkatervében rögzítjük.
Vácrátóton:
	2011-2012	2012-2013	2013-2014	2014-2015	2015-2016	
Szövegértés- szövegalkotás	1. osztály
5. osztály
8. osztály	2. osztály 
6. osztály	3. osztály
7. osztály 	4. osztály
8. osztály	1. osztály
5. osztály	
Matematika	2. osztály
6. osztály	3. osztály
7. osztály	4. osztály
8. osztály	1. osztály
5. osztály	2. osztály
6. osztály	
Idegen nyelv
német	6. osztály	7. osztály	8. osztály	5. osztály	6. osztály	
Szociális, életviteli és környezeti	5. osztály 	6. osztály	7. osztály	8. osztály	5. osztály	

Vácdukán:
	2011-2012	2012-2013	2013-2014	2014-2015	2015-2016	
Szövegértés- szövegalkotás	2. osztály
6. osztály	3. osztály
7. osztály	4. osztály
8. osztály	1. osztály
5. osztály	2. osztály
6. osztály	
Matematika	1. osztály
8. osztály	2. osztály
5. osztály	3. osztály
6. osztály	4. osztály
7. osztály	1. osztály
5. osztály
8. osztály	
Idegen nyelv
angol	8. osztály	5. osztály	6. osztály	7. osztály	8. osztály	
Szociális, életviteli és környezeti	6. osztály	7. osztály	8. osztály	5. osztály	6. osztály	

Vácrátót - Vácduka
Műveltségterület tantárgybontás nélküli oktatása: magyar nyelv és irodalom (értékelése egy jeggyel történik) Az érintett osztályokat minden évben az éves munkaterv tartalmazza.

Témahét szervezése:  az érintett osztályokat, az időpontot és a témát minden évben az éves munkaterv tartalmazza.

3 hetet meghaladó projekt: az érintett osztályokat, az időpontot és a témát minden évben az éves munkaterv tartalmazza.

Moduláris oktatás bevezetése: az érintett osztályokat, az időpontot és a témát minden évben az éves munkaterv valamint a tanmenet tartalmazza.

II. CSOPORTBONTÁSOK INDÍTÁSÁNAK ELVEI, A TANULÓK BESOROLÁSA

A tanulók eredményesebb oktatása, igényeik kielégítése,a digitális és idegen nyelvi kompetenciák kialakítása, fejlesztése,  az iskola technikai adottságainak jobb kihasználása,az  eredményesebb tehetséggondozás, felzárkóztatás, a tanulási kudarcok, beilleszkedési, magatartási, tanulási kudarcok eredményesebb kezelése érdekében Vácrátóton csoportbontásban történik az idegen nyelv és az informatika – technika, illetve az informatika – rajz tantárgyak tanítása. Vácdukán csoportbontást a 18 főnél nagyobb létszámú osztályoknál vezetünk be.

A tanulók besorolásának elvei: 
Idegen nyelv / angol – német/ (3 – 8. évfolyam)
-	Csoportbontást minden esetben, kis létszámú osztály esetében is indítunk.
-	A tanulók saját választásuk alapján tanulhatnak angol vagy német idegen nyelvet. 
-	Az idegen nyelv választásról a szülő írásban nyilatkozik.
-	Mivel a 3. évfolyamon heti 1 órában előkészítő szakkört tartunk, a tanulók, illetve szüleik a 2. évfolyamon, a tankönyvrendelést megelőző időszakban – február hónapban – nyilatkoznak arról, hogy melyik idegen nyelvet választották.
-	Az idegen nyelv választásának időpontjával egyidőben nyilatkoznak arról is, hogy a tanuló a 3. évfolyamon az előkészítő szakkörön részt kíván – e venni.
-	Az idegen nyelv választást, annak tantervileg kötelezően előírt tanítási időpontja – a 4. évfolyam – előtt, a 3. évfolyamon, legkésőbb február 15 -ig, a szülő írásbeli nyilatkozata alapján módosítani lehet. 
A 3. évfolyam előkészítő szakköréhez, illetve az ottani csoportbontáshoz a fenntartó önkormányzat a kötelezően előírt órakeret felett biztosít órakeretet. ( heti 2 óra)

Informatika – technika (4 – 5 – 6 – 7. évfolyam), informatika – rajz (8. évfolyam)
-	Csoportbontást 14 fő feletti osztályokban indítunk.
-	A csoportok létrehozásakor az osztálylétszám felezésére törekszünk.
-	Amennyiben az osztályban a fiúk és a lányok létszáma megegyezik, fiú – lány csoportokat hozunk létre. 
-	Ha az osztályban a fiúk és lányok létszáma nem azonos az osztály tanulóiból az osztálynévsor alapján alakítunk egyforma létszámú csoportokat. 

A  nem szakrendszerű oktatás során az érintett évfolyamok tanulóiból – képességeik, készségeik alapján – szintén csoportokat – tanulócsoportokat – kell létrehozni. 
A tanulói csoportok kialakításának, a tanulók besorolásának szempontjai:
              - az osztálytanító, illetve az osztályban tanító pedagógusok több éves tapasztalata,
              - a tanulóval az 1 – 4. évfolyamon esetlegesen foglalkozó fejlesztő pedagógus 
                tapasztalatai
              - a tanuló 1 -4. évfolyamon nyújtott teljesítménye,
              - a tanuló 4. évfolyam végén, az országos kompetenciamérésen,vagy az országos 
                mérés hiányában az iskolai  mérésen nyújtott teljesítménye.(Az iskolai mérés anyaga
               a pedagógiai program mellékleteként megtalálható)
 
III. AZ ALAPKÉPZÉST KIEGÉSZÍTŐ, NEM KÖTELEZŐ, VÁLASZTHATÓ TANÓRAI FOGLALKOZÁSOK INDÍTÁSÁNAK ELVEI, A TANULÓK RÉSZVÉTELE,BESOROLÁSA

Intézményünk – mindkét iskola - a választható órakeret terhére az alábbi nem kötelező, választható tanórai foglalkozásokat biztosítja: 
-	Az egészséges életmódra nevelés és a mindennapos testnevelés biztosítása érdekében a felső tagozaton a heti testnevelési órák számát 3 – ra egészítettük ki. 
-	A digitális kompetencia kialakítása, fejlesztése érdekében az informatika tantárgyat minden évfolyamon heti 1 órában, csoportbontásban tanítjuk.
-	A matematikai kompetencia kialakítása, fejlesztése, több gyakorlási lehetőség biztosítása érdekében a matematika tantárgyat 6 – 7 – 8. évfolyamokon heti egy választható órával egészítettük ki. 
-	Az anyanyelvi kommunikáció kompetencia kialakítása, fejlesztése, több gyakorlási lehetőség biztosítása érdekében a 7 – 8. évfolyamokon a magyar nyelv és irodalom tantárgyat heti 4 órára – heti 0,5 választható órával – egészítettük ki.

A nem kötelező, választható órákon a részvétel nem kötelező.  A tanulóknak az előző tanév május 20 – ig – a szülő által aláírt nyilatkozattal - kell jelezniük részvételi szándékukat. Nyilatkozatuk – amennyiben a nem kötelező tanítási óra több, egymást követő évfolyamon is megjelenik – az összes évfolyamra szól, amelyeken a nem kötelező óra biztosított. Ilyen esetben a döntést módosítani az előző tanévben, május 20 – ig lehet. 
Részvételi szándék esetén a nem kötelező tanítási órán a tanuló jelenléte kötelező, ottani munkája értékelhető.
Az egyes órákon az adott évfolyam órákra jelentkező tanulói vesznek részt.

IV. AZ ALAPKÉPZÉST KIEGÉSZÍTŐ, VÁLASZTHATÓ – NEM TANÓRAI – FOGLALKOZÁSOK, TEVÉKENYSÉGEK INDÍTÁSÁNAK ELVEI, A TANULÓK RÉSZVÉTELE, BESOROLÁSA

Intézményünk a tanulók érdeklődése, igényeik kielégítése, a tehetséggondozás, felzárkóztatás, a különböző kompetenciák kialakítása, fejlesztése, az eredményes középiskolai felvételi érdekében – a választható órakeret terhére - az alábbi választható foglalkozásokat, tevékenységeket biztosítja:
   Vácrátóton:   
-	Sportfoglalkozás alsó tagozat,
-	Sportfoglalkozás felső tagozat,
-	középiskolai felvételi előkészítő – 8. évf. – magyar (a kötelezően finanszírozandó órakeret felett)
-	középiskolai felvételi előkészítő – 8. évf. – matematika (a kötelezően finanszírozandó órakeret felett)
Vácdukán:
-	sportfoglalkozás alsó tagozat,
-	sportfoglalkozás felső tagozat,
-	magyar szakkör – alsó tagozat,
-	magyar szakkör – felső tagozat,
-	informatika szakkör – alsó tagozat,
-	informatika szakkör – felső tagozat,
-	angol szakkör,
-	középiskolai felvételi előkészítő – 8. évf. – magyar, 
-	középiskolai felvételi előkészítő – 8. évf. – matematika.

A tanulók választható foglalkozásokon, tevékenységeken való részvétele önkéntes, azokon a szülő írásbeli egyetértő nyilatkozata alapján vehet részt. A szakkörökre való jelentkezés a tanév elején, illetve félévkor történik. Jelentkezés esetén a részvétel a félév végéig kötelező.
Az adott foglalkozásokon az adott tagozat, illetve évfolyam jelentkező tanulói vesznek részt. 

V. NAPKÖZI OTTHON, TANULÓSZOBA

A napközi otthon és a tanulószoba a tanórákra való felkészülés, a pihenés, a játék, a szabadidő hasznos eltöltésének a színtere. A szülők igényei alapján az intézmény – mindkét iskolában –
1 – 4. évolyamon összevont napközi otthonos csoportot és 5 – 8. évfolyamos összevont tanulószobás csoportot működtet. 
A napközi otthonba és a tanulószobai foglalkozásokra az iskola által rendszeresített, szülő által aláírt „Jelentkezési lappal” lehet jelentkezni. 
A napközi otthon működését a jelentkezők számától függetlenül minden tanév elején be kell indítani. A napközi otthonba minden jelentkezőt fel kell venni.
A tanulószobás foglalkozások beindítása, megfelelő számú -  Vácrátóton minimum 15, Vácdukán 10 fő - tanuló  jelentkezése esetén történik. Beindítás esetén minden jelentkező tanulót fel kell venni.

Amennyiben a napközis vagy tanulószobai csoport létszáma meghaladná a közoktatási törvényben meghatározott maximális létszámot, a felvételi kérelmek elbírálásánál előnyt élveznek azok a tanulók:
                                     - akik napközbeni otthoni felügyelete nem megoldott,
                                     - akiknek mindkét szülője dolgozik,
                                     - akik rosszabb szociális körülmények között élnek,
                                     - akik felvételét a gyermekjóléti szolgálat javasolja.

VI. A MINDENNAPI TESTEDZÉS BIZTOSÍTÁSA

Az iskola tanulói számára a mindennapi testedzést az alábbi foglalkozások biztosítják: 

•	Az 1-4. évfolyamon:
•	a heti 3 kötelező testnevelési óra,
•	a többi tanítási napon pedig a játékos, egészségfejlesztő testmozgás,
•	választható órakeret terhére biztosított tömegsport foglalkozás.
•	Az 5-8. évfolyamon: 
•	a heti kötelező testnevelési óra,
•	a heti választható testnevelési óra – a kötelező testnevelési órák száma kiegészítve heti 3 -ra
•	a választható órakeret terhére biztosított sportfoglalkozások (tömegsport, iskolai sportkör),
•	A napközi otthonban, tanulószobán:
•	a játékos, egészségfejlesztő testmozgás.

VII. A TANULÓK FIZIKAI ÁLLAPOTÁNAK MÉRÉSE

1. A tanulók fizikai állapotának mérését a testnevelés tantárgyat tanító nevelők végzik el a testnevelés órákon, tanévenként két alkalommal október, illetve május hónapban. (A felmérés a „Hungarofit teszt” alapján került összeállításra. Lásd: Módszerek a tanulók fizikai felkészültségének, teljesítményének mérésére, értékelésére Szerkesztette: Andrásné Dr. Teleki Judit, MKM 1997.)

2. A mérés eredménye alapján a nevelők a tanulók fizikai állapotát, általános teherbíró képességét minősítik, a méréskor az erre a célra készített lapon rögzítik.  Az évente kapott eredményeket összehasonlítják, és ezt az értesítő könyvön keresztül a szülők tudomására hozzák.

A tanulók fizikai teljesítményének rögzítésére az alábbi lapot használjuk:

Tanulók fizikai állapotának mérése

Tanuló neve:_______________________________	Szül.:____________		Anyja neve:________________________
	1. évfolyam	2. évfolyam	3. évfolyam	4. évfolyam	
	Okt.	Pont	Máj.	Pont	Okt.	Pont	Máj.	Pont	Okt.	Pont	Máj.	Pont	Okt.	Pont	Máj.	Pont	
1. Helyből távolugrás																	
2. Törzsemelés hasonfekvésből																	
3. Felülés hanyattfekvésből																	
4. Fekvőtámasz																	
Összesen:																	

	5. évfolyam	6. évfolyam	7. évfolyam	8. évfolyam	
	Okt.	Pont	Máj.	Pont	Okt.	Pont	Máj.	Pont	Okt.	Pont	Máj.	Pont	Okt.	Pont	Máj.	Pont	
1. Helyből távolugrás																	
2. Törzsemelés hasonfekvésből																	
3. Felülés hanyattfekvésből																	
4. Fekvőtámasz																	
Összesen:																	

3. A tanulók fizikai állapotának mérését szolgáló feladatok, illetve az elért eredményekhez tartozó pontszámok:

1.feladat:  HELYBŐL TÁVOLUGRÁS (Az alsó végtag dinamikus erejének mérése)
Kiinduló helyzet: a tanuló az elugró vonal (elugró deszka) mögé áll úgy, hogy a cipőorrával a vonalat nem érinti.
Feladat: térdhajlítás – és ezzel egyidejűleg páros karlendítés hátra, hátsó rézsútos mélytartásba, előzetes lendületszerzés –, majd erőteljes páros lábú elrugaszkodás és elugrás előre.  
          Értékelés: az utolsó nyom és az elugró vonal közötti távolságot mérjük méterben.

Az elért eredmények átszámítása pontszámmá:

Fiúk (4 motorikus próba értékelése esetén)
PONTSZÁM	1.	2.	3.	4.	5.	6.	7.	8.	
	évfolyam	
1	1.00	1.10	1.23	1.34	1.45	1.55	1.64	1.72	
2	1.03	1.13	1.26	1.37	1.48	1.58	1.67	1.75	
3	1.06	1.16	1.29	1.40	1.51	1.61	1.70	1.78	
4	1.09	1.19	1.30	1.43	1.54	1.64	1.73	1.81	
5	1.12	1.22	1.34	1.46	1.57	1.67	1.76	1.84	
6	1.15	1.25	1.37	1.49	1.60	1.70	1.79	1.87	
7	1.18	1.28	1.40	1.52	1.63	1.73	1.82 	1.90	
8	1.21	1.31	1.44	1.55	1.66	1.76	1.85	1.93	
9	1.24	1.34	1.47	1.58	1.69	1.79	1.88	1.96	
10	1.27	1.37	1.50	1.61	1.72	1.82	1.91	1.99	
11	1.30	1.40	1.53	1.64	1.75	1.85	1.94	2.02	
12	1.33	1.43	1.56	1.67	1.78	1.88	1.97	2.05	
13	1.36	1.45	1.59	1.70	1.81	1.91	2.00	2.08	
14	1.39	1.48	1.62	1.73	1.84	1.94	2.03	2.11	
15	1.42	1.52	1.65	1.76	1.87	1.97	2.06	2.14	
16	1.45	1.56	1.68	1.79	1.90	2.00	2.09	2.17	
17	1.48	1.58	1.72	1.82	1.93	2.03	2.12	2.20	
18	1.51	1.62	1.76	1.85	1.97	2.07	2.16	2.24	
19	1.54	1.66	1.80	1.89	2.01	2.11	2.20	2.28	
20	1.57	1.70	1.84	1.94	2.05	2.15	2.24	2.32	
21	1.61	1.74	1.87	1.98	2.09	2.19	2.28	2.36	

Lányok (4 motorikus próba értékelése esetén)
PONTSZÁM	1.	2.	3.	4.	5.	6.	7.	8.	
	Évfolyam	
1	0.97	1.08	1.17	1.24	1.31	1.38	1.43	1.47	
2	1.00	1.11	1.20	1.27	1.34	1.41	1.45	1.50	
3	1.03	1.14	1.23	1.30	1.37	1.44	1.48	1.53	
4	1.06	1.17	1.26	1.34	1.40	1.47	1.51	1.56	
5	1.09	1.20	1.29	1.38	1.43	1.50	1.54	1.59	
6	1.12	1.23	1.32	1.41	1.45	1.53	1.57	1.62	
7	1.15	1.26	1.35	1.44	1.48	1.56	1.60	1.65	
8	1.19	1.29	1.38	1.47	1.51	1.59	1.63	1.68	
9	1.22	1.32	1.41	1.50	1.54	1.62	1.66	1.71	
10	1.25	1.35	1.44	1.53	1.57	1.65	1.69	1.74	
11	1.29	1.38	1.48	1.56	1.60	1.68	1.72	1.77	
12	1.32	1.41	1.50	1.59	1.63	1.71	1.74	1.80	
13	1.35	1.44	1.53	1.62	1.66	1.74	1.77	1.84	
14	1.39	1.48	1.57	1.65	1.69	1.77	1.80	1.87	
15	1.41	1.50	1.60	1.68	1.72	1.80	1.83	1.90	
16	1.44	1.53	1.64	1.71	1.76	1.84	1.87	1.94	
17	1.47	1.57	1.67	1.74	1.80	1.87	1.91	1.98	
18	1.50	1.60	1.70	1.77	1.84	1.90	1.95	2.02	
19	1.54	1.64	1.74	1.80	1.88	1.94	1.99	2.05	
20	1.57	1.68	1.78	1.84	1.92	1.98	2.03	2.08	
21	1.61	1.72	1.81	1.88	1.96	2.02    	2.07	2.11	

2. feladat: HASONFEKVÉSBŐL TÖRZSEMELÉS ÉS LEENGEDÉS FOLYAMATOSAN 
(A hátizmok dinamikus erő-állóképességének mérése)
Maximális időtartam: négy perc.
Kiinduló helyzet: a tanuló a hasán fekszik úgy, hogy az állával megérinti a talajt, és mindkét karja laza tarkórátartás helyzetében van. A vizsgálatot végző személy az egymáshoz tett lábfejeket a földhöz szorítja.
Feladat: a tanuló az 1. ütemre törzsemelést végez,
           2. ütemre összeérinti a könyökét az álla alatt,
           3. ütemre visszanyit tarkórátartásba,
           4. ütemre törzsét leengedve visszafekszik a földre.
	Értékelés: négy perc alatt végrehajtott törzsemelések száma.

	

Az elért eredmények átszámítása pontszámmá:

     Fiúk (4 motorikus próba értékelése esetén)
PONTSZÁM	1.	2.	3.	4.	5.	6.	7.	8.	
	évfolyam	
1	20	22	24	26	28	30	32	34	
2	24	26	28	30	32	34	36	38	
3	28	30	32	34	36	38	40	42	
4	32	34	36	38	40	42	44	46	
5	36	38	40	42	44	46	48	50	
6	40	42	44	46	48	50	52	54	
7	44	46	48	50	52	54	56	58	
8	48	50	52	54	56	58	60	62	
9	52	54	56	58	60	62	64	66	
10	56	58	60	62	64	66	68	70	
11	60	62	64	66	68	70	72	74	
12	64	66	68	70	72	74	76	78	
13	68	70	72	74	76	78	80	82	
14	72	74	76	78	80	82	84	86	

   Lányok (4 motorikus próba értékelése esetén)
PONTSZÁM	1.	2.	3.	4.	5.	6.	7.	8.	
	évfolyam	
1	16	19	22	25	28	29	30	32	
2	20	23	24	29	32	33	34	36	
3	24	27	28	33	36	37	38	40	
4	28	31	32	37	40	41	42	44	
5	32	35	36	41	44	45	46	48	
6	36	39	40	45	48	49	50	52	
7	40	43	44	49	52	53	54	56	
8	44	47	48	53	56	57	58	60	
9	48	51	51	57	60	61	62	64	
10	52	55	56	61	64	65	66	68	
11	56	59	60	65	68	69	70	72	
12	60	63	64	69	72	73	74	76	
13	64	67	68	73	76	77	78	80	
14	68	71	74	77	80	82	83	84	

3. feladat: HANYATTFEKVÉSBŐL FELÜLÉS TÉRDÉRINTÉSSEL FOLYAMATOSAN 
(A hasizmok erő-állóképességének mérése)
Maximális időtartam: négy perc.
Kiinduló helyzet: a tanuló torna vagy egyéb puha szőnyegen a hátán fekszik, és mindkét térdét 90 fokos szögben behajlítja. Laza tarkóra tartás előre néző könyökkel.
Feladat: a tanuló üljön fel, könyökével érintse meg azonos oldalon a combokat. Hanyattfekvés és újabb felülés következik folyamatosan.
Értékelés: a szünet nélküli szabályosan végrehajtott felülések száma négy perc alatt.
Az elért eredmények átszámítása pontszámmá:

     Fiúk (4 motorikus próba értékelése esetén)
PONTSZÁM	1.	2.	3.	4.	5.	6.	7.	8.	
	évfolyam	
1	25	28	31	34	36	38	40	42	
2	30	33	36	39	41	43	45	47	
3	35	38	41	44	46	48	50	52	
4	40	43	46	49	51	53	55	57	
5	45	48	51	54	56	58	60	62	
6	50	53	56	59	61	63	65	67	
7	55	58	61	64	66	68	70	72	
8	60	63	66	69	71	73	75	78	
9	65	68	71	74	76	78	80	82	
10	70	73	76	79	81	83	85	87	
11	75	78	81	84	86	88	90	92	
12	80	83	86	89	91	93	95	97	
13	85	88	91	94	96	98	100	102	
14	90	93	96	98	100	102	104	106	

Lányok (4 motorikus próba értékelése esetén)
PONTSZÁM	1.	2.	3.	4.	5.	6.	7.	8.	
	évfolyam	
1	20	23	26	29	32	34	36	38	
2	25	28	31	34	36	38	40	42	
3	30	33	36	39	41	43	45	47	
4	35	38	41	44	46	48	50	52	
5	40	43	46	49	51	53	55	57	
6	45	48	51	54	56	58	60	62	
7	50	53	56	59	61	63	65	67	
8	55	58	61	64	66	68	70	72	
9	60	63	66	69	71	73	75	77	
10	65	68	71	74	76	78	80	82	
11	70	73	76	79	81	83	85	87	
12	75	78	81	84	86	88	90	92	
13	80	83	86	89	91	93	95	97	
14	85	88	91	94	96	98	100	102	

4. feladat: FEKVŐTÁMASZBAN KARHAJLÍTÁS- ÉS NYÚJTÁS FOLYAMATOSAN 
(A vállövi és a karizmok dinamikus erő-állóképességének mérése)
Maximális időtartam: lányok 2 perc; fiúk: 4 perc.
Kiinduló helyzet: mellső fekvőtámasz (tenyerek vállszélességben előre néző ujjakkal, egyenes törzs, nyak a gerinc meghosszabbításában, nyújtott térd, merőleges kar).
Feladat: a tanuló mellső fekvőtámaszból indítva karhajlítást- és nyújtást végez. A törzs feszes, egyenes tartását a karnyújtás- és karhajlítás ideje alatt is meg kell tartani, a fej nem lóghat. A karhajlítás addig történik, amíg a felkar vízszintes helyzetbe nem kerül.
Értékelés: a szünet nélküli szabályosan végrehajtott ismétlések száma.

Az elért eredmények átszámítása pontszámmá:

     Fiúk (4 motorikus próba értékelése esetén)
PONTSZÁM	1.	2.	3.	4.	5.	6.	7.	8.	
	évfolyam	
1	5	7	9	11	13	15	17	19	
2	7	9	11	13	15	17	19	21	
3	9	11	13	15	17	19	21	23	
4	11	13	15	17	19	21	23	25	
5	13	15	17	19	21	23	25	27	
6	15	17	19	21	23	25	27	29	
7	17	19	21	23	25	27	29	31	
8	19	21	23	25	27	29	31	33	
9	21	23	25	27	29	31	33	35	
10	23	25	27	29	31	33	35	37	
11	25	27	29	31	33	35	37	39	
12	26	28	30	32	34	36	38	40	
13	27	29	31	33	35	37	39	41	
14	28	30	32	34	36	38	40	42	

   Lányok (4 motorikus próba értékelése esetén)
PONTSZÁM	1.	2.	3.	4.	5.	6.	7.	8.	
	évfolyam	
1	1	1	2	2	3	4	5	6	
2	1	2	2	3	4	5	6	7	
3	2	2	3	4	5	6	7	8	
4	2	3	4	5	6	7	8	9	
5	3	4	5	6	7	8	9	10	
6	4	5	6	7	8	9	10	11	
7	5	6	7	8	9	10	11	12	
8	6	7	8	9	10	11	12	13	
9	7	8	9	10	11	12	13	14	
10	8	9	10	11	12	13	14	15	
11	9	10	11	12	13	14	15	16	
12	10	11	12	13	14	15	16	17	
13	11	12	13	14	15	16	17	18	
14	12	13	14	15	16	17	18	19	

A tanulók minősítése a négy feladatban elért összes pontszám alapján:

Elért összes pontszám	Minősítés	
0 – 11	igen gyenge	
12 – 22	gyenge	
23 – 33	elfogadható	
34 – 43	közepes	
44 – 52	jó	
53 – 63	kiváló	

VIII. A TANKÖNYVEK ÉS MÁS TANESZKÖZÖK KIVÁLASZTÁSÁNAK ELVEI

1. 	Iskolánkban a nevelő- oktató munka során a pedagógusok csak olyan nyomtatott taneszközöket (tankönyv, munkafüzet, térkép stb.) használnak a tananyag feldolgozásához, amelyeket az oktatási miniszter hivatalosan tankönyvvé nyilvánított. Azokon az évfolyamokon, ahol kompetencia alapú oktatás folyik, a kompetenciaterületnek megfelelő kompetencia alapú tankönyveket használunk. / 2/2008 (II.08) OKM rendelet / 

2. 	A nyomtatott taneszközökön túl néhány tantárgynál egyéb eszközökre is szükség van (pl.: tornafelszerelés, rajzfelszerelés stb.

3. 	A tankönyvek kiválasztásának elvei:
-	A tankönyv szerepeljen a hivatalos tankönyvlistán.
-	Alkalmas legyen a helyi tanterv megvalósítására.
-	Tananyagának elrendezése logikus, szemléletes legyen.
-	Adjon lehetőséget a tehetséggondozásra, felzárkóztatásra, differenciálásra, önálló tanulási munkára.
-	Gondolkodtató, változatos feladatokat tartalmazzon.
-	Alkalmas legyen a tanult ismeretek gyakorlására, alkalmazására.
-	Tetszetős, tartós kivitelű legyen.
-	Előnyben kell részesíteni a több éven át használható – tartós – tankönyveket.
-	A tankönyvek használata során az állandóságra törekszünk, tankönyvváltásra csak nagyon indokolt esetben, a szakmai munkaközösség véleményének kikérésével kerülhet sor.
-	A tankönyvek beszerzése a lehető legkisebb anyagi terhet jelentse a szülők számára.
Az egyes tantárgyak tanításához szükséges tankönyvek kiválasztása a tantárgyat tanító pedagógus joga és kötelessége. Az éves tankönyvrendelést az elküldés előtt az iskolaszékkel és a diákönkormányzattal véleményeztetni kell.

4. 	Az egyes évfolyamokon a különféle tantárgyak feldolgozásához szükséges kötelező tanulói taneszközöket a nevelők szakmai munkaközössége, illetve a szaktanárok határozzák meg az iskola helyi tanterve alapján.

5. 	A kötelezően előírt taneszközökről a szülőket minden tanév előtt (a megelőző tanév végén) írásban tájékoztatjuk. A taneszközök beszerzése a tanév kezdetére a szülők kötelessége.

6. 	A taneszközök kiválasztásánál a következő szempontokat vesszük figyelembe:
•	A taneszköz feleljen meg az iskola helyi tantervének.
•	Az egyes taneszközök kiválasztásánál azokat az eszközöket kell előnyben részesíteni, amelyek több tanéven keresztül használhatók.
•	A taneszközök használatában az állandóságra törekszünk: új taneszközök használatát csak nagyon szükséges, az oktatás minőségét lényegesen jobbító esetben vezetünk be.
•	A taneszközök ára a lehető legkevesebb anyagi terhet jelentse a szülők számára.
A kompetencia alapú oktatást segítő taneszközök megválasztásának szempontjai:
     - biztosítsa az interaktív, cselekvéses tanulást,
     - alkalmazható legyen a differenciáláshoz,
     - harmonizáljon a programtervek szellemiségével,
     - vegye figyelembe az életkori sajátosságokat.

7. Az iskola a tankönyvek, taneszközök beszerzését az alábbi módokon segíti:
 -  A jogszabály szerint ingyenes tankönyvellátásra jogosultaknak a tankönyveket              térítésmentesen biztosítja. ( saját tulajdonba adással, illetve könyvtári kölcsönzéssel)
 - Az éves költségvetési törvény által biztosított tankönyvvásárlási támogatás összegének 25 %-át tartós tankönyvek – Pl.. Képes történelmi atlasz, Földrajzi atlasz, Matematika összefoglaló feladatgyűjtemény -, illetve kis óraszámú tantárgyak tankönyveinek – Pl.: ének – zene, technika, hon- és népismeret - beszerzésére fordítja. E tankönyveket könyvtári kölcsönzés útján biztosítja minden tanuló számára. A könyvtári kölcsönzéssel biztosított tankönyvekről a szülőket írásban tájékoztatja. 
- A központi költségvetés által biztosított tankönyvvásárlási támogatás összegéből, az ingyenes tankönyvellátásra jogosultak tankönyveinek, illetve a tartós tankönyvek beszerzése után megmaradt összeget az ingyenes tankönyvellátásra nem jogosult gyermekek szüleinek osztja szét úgy, hogy az összeget a tankönyvcsomag árából levonja.
- A rossz szociális helyzetben lévő családok esetében iskolakezdési segély nyújtását  kezdeményezi a helyi önkormányzat szociális bizottságánál.

IX. A MAGASABB ÉVFOLYAMBA LÉPÉS FELTÉTELEI

1. 	A 2-8. évfolyamon a tanuló az iskola magasabb évfolyamába akkor léphet, ha az oktatási miniszter által kiadott kerettantervekben “ A továbbhaladás feltételei” c. fejezetekben meghatározott követelményeket az adott évfolyamon minden tantárgyból teljesítette.

2. 	A követelmények teljesítését a nevelők a tanulók év közbeni tanulmányi munkája, illetve érdemjegyei alapján bírálják el. A 2-6. évfolyamon minden tantárgyból legalább az “elégséges” év végi osztályzatot, a 7-8. évfolyamon az ember és társadalomismeret, etika tantárgyból legalább megfelelt minősítést a többi tantárgyból legalább „elégséges” év végi osztályzatot kell megszereznie a tanulónak a továbbhaladáshoz.

3. 	Ha a tanuló a 2-8. évfolyamban tanév végén bizonyos tantárgyból, tantárgyakból “elégtelen” osztályzatot vagy annak megfelelő minősítést szerez, a tantárgyak számától függetlenül a következő tanévet megelőző augusztus hónapban javítóvizsgát tehet.

4. 	A 2-8. évfolyamon a magasabb évfolyamba történő lépéshez, a tanév végi osztályzat megállapításához a tanulónak osztályozó vizsgát kell tennie ha:
•	az iskola igazgatója felmentette a tanórai foglalkozásokon való részvétel alól,
•	az iskola igazgatója engedélyezte, hogy egy vagy több tantárgyból a tanulmányi követelményeket az előírtnál rövidebb idő alatt teljesítse,
•	egy tanítási évben 250 óránál többet mulasztott és a tantestület az osztályozó vizsgát engedélyezte,
•	magántanuló volt.

Az intézményben folyó, tanulmányokkal kapcsolatos helyi vizsgák – osztályozó, javító – lebonyolítási rendjét a vonatkozó jogszabályok – közoktatási törvény, illetve végrehajtási rendelete -  figyelembe vételével az igazgató szabályozza. 
A vizsgák időpontját az intézmény éves munkatervében szerepeltetni kell A tanulót és szüleit a vizsga időpontjáról minimum 15 nappal előtte írásban értesíteni kell. Amennyiben a tanuló a vizsgán igazoltan nem tud megjelenni, számára új vizsgaidőpontot kell biztosítani.
 A vizsgabizottságot az igazgató jelöli ki. A vizsgabizottság elnöke felelős a jegyzőkönyvek vezetéséért. A vizsgák eredményét az osztályfőnök írja be az anyakönyvbe és a bizonyítványba. 
A záradékot az igazgató írja alá. A vizsgák jegyzőkönyveit iktatottan az irattárba kell tárolni.

6. Az 1. évfolyamon a közoktatási törvény előírásainak megfelelően a tanuló csak abban az esetben nem léphet magasabb évfolyamba, ha az adott tanév során 250 óránál többet mulasztott.

X. AZ ISKOLÁBA JELENTKEZŐ TANULÓK FELVÉTELÉNEK, OSZTÁLYBA SOROLÁSÁNAK ELVEI, EGY ÉVFOLYAMON BELÜL MÁSIK OSZTÁLYBA VALÓ ÁTLÉPÉS FELTÉTELEI 

1. 	Iskolánk a beiskolázási körzetéből minden jelentkező tanköteles korú tanulót felvesz.

2. 	Az első osztályba történő beiratkozás feltétele, hogy a gyermek az adott naptári évben a hatodik életévét május 31. napjáig betöltse, vagy ha ezt csak december 31. napjáig tölti be, a szülő kérje gyermeke felvételét.

3. 	Az első osztályba történő beiratkozáson be kell mutatni:
•	a gyermek születési anyakönyvi kivonatát,
•	a gyermek személyi lapját, 
•	a szülő személyi igazolványát,
•	a gyermek felvételét javasló óvodai szakvéleményt,
•	a nevelési tanácsadó felvételt javasló szakvéleményét (ha a gyermek nem volt óvodás, vagy ha az óvoda a nevelési tanácsadó vizsgálatát javasolta),
•	szükség esetén a szakértői bizottság véleményét.

4. Az első osztályba történő beiratkozás időpontját a jogszabály  - 11/1994. MKM rendelet – 
    alapján az iskola igazgatója határozza meg. / március 01 és április 30. között / 
    Az érintetteket a beiratkozás előtt 30 nappal írásban értesíteni kell.

5. A 2-8. osztályba történő felvételnél be kell mutatni:
•	a tanuló anyakönyvi kivonatát,
•	a szülő személyi igazolványát,
•	az elvégzett évfolyamokat tanúsító bizonyítványt,
•	az előző iskola által kiadott átjelentkezési lapot.

5. 	Az iskola beiratkozási körzetén kívül lakó tanulók felvételéről a szülő kérésének figyelembe vételével az iskola igazgatója dönt.

6. 	 Ha az iskolába körzeten kívül lakó tanuló jelentkezik, az igazgató a felvétellel kapcsolatos döntése előtt kikéri az igazgatóhelyettes, a tagintézmény vezető és az érintett évfolyam osztályfőnökének véleményét. A döntésről a szülőt értesíteni kell.

7. 	A 2-8. évfolyamba jelentkező tanulónak - az iskola helyi tantervében meghatározott követelmények alapján összeállított - szintfelmérő vizsgát kell tennie azokból a tárgyakból, amelyeket előző iskolájában nem tanult. Amennyiben a tanuló valamely tantárgyból a szintfelmérő vizsgán az előírt követelményeknek nem felel meg, a vizsgát az adott tantárgyból két hónapon belül megismételheti. Ha az ismételt vizsgán teljesítménye újból nem megfelelő, az évfolyamot köteles megismételni, illetve tanév közben az előző évfolyamra beiratkozni. 

8. 	A nevelési – oktatási intézmény tanulói jogviszony létesítésével kapcsolatos döntése ellen a     tanuló, illetve a szülő, a döntés tudomására jutásától számított 15 napon belül felülbírálati kérelmet, fellebbezést nyújthat be az intézmény fenntartójához.

A fenntartó képviselője a kérelmet elutasíthatja, illetve a döntést jogszabálysértés vagy egyéni érdeksérelem esetén megváltoztathatja, vagy megsemmisítheti, és a nevelési – oktatási intézményt új döntés meghozatalára utasíthatja.
A tanuló, a szülő a fenntartónak a felülbírálati kérelem tárgyában hozott döntésének bírósági felülvizsgálatát kérheti a közléstől számított 30 napon belül, jogszabálysértésre és a tanulói jogviszonyra vonatkozó rendelkezésekbe ütközésre hivatkozással.

9. 	Intézményünkben az oktatás évfolyamonként egy – egy osztályban történik. Az iskola 1. évfolyamára beíratott tanulók – Vácdukán és Vácrátóton külön – külön  – egy osztály alkotnak. 
A 2 -8. évfolyamon, a tanév elején vagy közben beíratott tanulók az aktuális osztályban, 
    a beiratkozás helyétől függően – Vácrátóton vagy Vácdukán – kerülnek elhelyezésre.

10. 	A tanulót egy évfolyamon belül másik osztályba – Vácrátótról Vácdukára, illetve fordítva – 
       -   a szülő írásbeli kérése,
       -  fegyelmi eljárás során, a nevelőtestület döntése alapján lehet áthelyezni, átvenni.
  Mindkét esetben ki kell kérni az osztályfőnök és az osztályban tanító pedagógusok véleményét.

XI. A TANULÓI JOGVISZONY MEGSZŰNÉSE, MEGSZŰNTETÉSE

A tanulói jogviszony csak a közoktatási törvény által meghatározott indokokkal szűnik, illetve szűntethető meg.
Megszűnik a tanulói jogviszony:
-	ha a tanulót másik iskola átvette, az átvétel napján,
-	az általános iskola utolsó évfolyamának elvégzéséről szóló bizonyítvány kiállításának napján,
-	a tankötelezettség utolsó éve szorgalmi idejének utolsó napján, ha a tanuló tanulmányait nem kívánja folytatni,
-	a nevelési – oktatási intézmény jogutód nélküli megszűnésekor.

A tanulói jogviszony megszűntethető fegyelmi eljárás eredményeként, kizárás az iskolából - áthelyezés másik iskolába - fegyelmi határozattal , a határozat jogerőre emelkedésének napján. A fegyelmi eljárást a jogszabályoknak megfelelően kell lefolytatni.

XII. AZ ISKOLAI BESZÁMOLTATÁS, AZ ISMERETEK SZÁMONKÉRÉSÉNEK KÖVETELMÉNYEI ÉS FORMÁI, A TANULÓK TELJESÍTMÉNYÉNEK, MAGATARTÁSÁNAK, SZORGALMÁNAK ÉRTÉKELÉSE. AZ ÍRÁSBELI BESZÁMOLTATÁSOK FORMÁI, RENDJE, KORLÁTAI, A TANULÓK ÉRTÉKELÉSÉBEN BETÖLTÖTT SZEREPE, SÚLYA.

 A pedagógiai munka szerves része, nélkülözhetetlen eleme az ellenőrzés és az értékelés, melynek célja kettős, egyrészt a tanuló minősítése, másrészt visszajelzés a szülőknek és az iskolának a tanuló tudásáról, a végzett munka eredményességéről, az esetleges hiányosságokról. Kiindulópontnak tekintjük a követelmények egyértelmű, pontos megfogalmazását, ugyanis ez jelenti a viszonyítási alapot és fejleszti a tanulók ítélőképességét.
A beszámoltatás és a számonkérés formáit, az értékelés és a minősítés módozatait tekintve nagy a pedagógus szabadsága, de bizonyos alapelveket minden pedagógusnak be kell tartania.
Ezek a következők: 
•	A tantárgyi követelményrendszereket egységesen kell értelmezni, biztosítani kell a folyamatos ellenőrzést és önellenőrzést.
•	Az értékelés legyen objektív, segítő szándékú és nevelő hatású.

A beszámoltatás formái a következők:
•	folyamatos szóbeli ellenőrzés
•	feleltetés
•	a tanórai aktivitás értékelése
•	évközi dolgozatok (röpdolgozat, témazáró)
•	tematikus mérések
•	tesztek
•	szöveges értékelés
•	csoport vagy osztályértékelés
•	önértékelés
A fentieket szem előtt tartva kell valamennyi pedagógusnak a helyi tanmenetében megtervezni a tanulók ellenőrzését és értékelését.

Az előírt követelmények teljesítését a nevelők az egyes szaktárgyak jellegzetességeinek megfelelően a tanulók szóbeli felelete, írásbeli munkája vagy gyakorlati tevékenysége alapján ellenőrzik. Az ellenőrzés kiterjedhet a régebben tanult tananyaghoz kapcsolódó követelményekre is.
A magyar nyelv, magyar irodalom, matematika, környezetismeret tantárgyakból az 1-4. évfolyamon a tanév végén a tanulók a követelmények teljesítéséről átfogó írásbeli dolgozatban is tanúbizonyságot tesznek.

A következő elméleti jellegű tantárgyak: magyar nyelv és irodalom, idegen nyelv, matematika, környezetismeret, természetismeret, természetismeret és egészségtan, történelem, fizika, kémia, biológia, földrajz, ellenőrzésénél:
•	a nevelők a tanulók munkáját egy-egy témakörön belül szóban és írásban is ellenőrizhetik;
•	az egyes témakörök végén a tanulók az egész téma tananyagát és fő követelményeit átfogó témazáró dolgozatot írnak.

A nevelők a tanulók tanulmányi teljesítményének és előmenetelének értékelését, minősítését elsősorban az alapján végzik, hogy a tanulói teljesítmény hogyan viszonyul az iskola helyi tantervében előírt követelményekhez; emellett azonban figyelembe veszik azt is, hogy a tanulók képességei, eredményei hogyan változtak – fejlődtek-e vagy hanyatlottak – az előző értékelés óta. 

A tanulók tanulmányi munkájának értékelése az egyes évfolyamokon a különböző tantárgyak esetében a következők szerint történik:
•	Az első évfolyamon minden tantárgy esetében csak szöveges értékelést alkalmazunk,
•	A 2-4. évfolyamon a tanulók teljesítményét, előmenetelét év közben minden tantárgyból érdemjegyekkel minősítjük.
•	Az 5-8. évfolyamon a tanulók teljesítményét, előmenetelét év közben – Vácrátóton az ember és társadalomismeret, etika - kivételével - minden tantárgyból érdemjegyekkel minősítjük.

A tanulók nem szakrendszerű óránkon, foglalkozásokon nyújtott teljesítményéről, haladásáról, fejlődéséről a szülőket negyedévente írásban tájékoztatjuk.

Az 1. évfolyamon félévkor és év végén, a 2. évfolyamon félévkor a tanulók teljesítményét, előmenetelét szöveges minősítéssel értékeljük. A szöveges minősítés elkészítése az alábbi szempontok alapján történik:
(A leírt szempontoktól el lehet térni, azok kiegészíthetők az írásbeli értékelés elkészítésekor.)

A 2. évfolyamon az év végi, a 3-8. évfolyamon a félévi és a tanév végi osztályzatot az adott félév során szerzett érdemjegyek és a tanuló év közbeni tanulmányi munkája alapján kell meghatározni. 

Vácrátóton az ember és társadalomismeret, etika tantárgy értékelésekor félévkor és év végén a nem felelt meg - megfelelt - jól megfelelt minősítést alkalmazzuk. 
A tantárgy értékelése során használt minősítések a következő osztályzatoknak felelnek meg:
           nem felelt meg	- elégtelen (1)
           megfelelt	- jó (4)
           jól megfelelt	- jeles (5)

Azokon az évfolyamokon, ahol a magyar műveltségterület tantárgyi bontás nélküli oktatása folyik, a magyar nyelv és magyar irodalom tantárgyakat félévkor és tanévvégén egy osztályzattal értékeljük. Továbbtanulás, iskolaváltás során és egyéb olyan esetekben, ahol a tantárgyak értékelését külön osztályzattal szükséges megjelölni, a kapott osztályzatot megkettőzzük.

Az egyes tantárgyak érdemjegyei és osztályzatai a következők: jeles (5), jó (4), közepes (3), elégséges (2), elégtelen (1).

A tanulók munkájának, előmenetelének folyamatos értékelése érdekében a heti egy-két órás tantárgyakból félévente minimum három érdemjegyet, a nagyobb óraszámú tantárgyakból a heti óraszám plusz egy érdemjegyet kell szerezniük félévente.

A tanulók eredményes felkészülése, egyenletes terhelése érdekében az egyes tantárgyakból iratható témazáró dolgozatok, félévi, tanév végi felmérő dolgozatok száma egy tanítási napon maximum kettő lehet.

A tanulók írásbeli munkáit – témazáró dolgozat, röpdolgozat, teszt stb. – a megírástól számított 10 munkanapon belül ki kell javítani, az érdemjegyet a tanulókkal közölni kell, el kell végezni az értékelést. 
A tanulók félévi, tanév végi osztályzatának megállapításakor a témazáró dolgozatokra kapott érdemjegy súlya 1,5-szöröse a témán belül egy-egy anyagrészből szóbeli felelet, röpdolgozat, teszt, egyéb számonkérés során szerzett érdemjegyek súlyának.
A témazáró dolgozatok érdemjegyét a osztályozó naplóba piros színnel kell bejegyezni.

A tanulók tanulmányi munkájának, teljesítményének egységes értékelése érdekében a tanulók írásbeli dolgozatainak, feladatlapjainak, tesztjeinek értékelésekor az elért teljesítményt (pontszám) érdemjegyekre történő átváltását – a tantárgyat tanító pedagógus belátása alapján – következő arányok alapján végezzük:

A                                         		B	
Teljesítmény	rdemjegy	Teljesítmény	
0 - 30 %                        	elégtelen (1)	0 - 49%	
31 - 50 %	elégséges (2)	50 - 63 %	
51 - 70 %	közepes (3)	64 - 77%	
71 - 90 %	jó (4)	78 - 91 % 	
91 - 100 %	jeles (5)	92 - 100 %	

A tanulók magatartásának értékelése és minősítése

A tanulók magatartásának értékelésénél és minősítésénél az 1-8. évfolyamon a 
példás		(5)
jó		(4)
változó 	(3)
rossz		(2) érdemjegyeket illetve osztályzatokat alkalmazzuk.

A tanulók magatartását az 1. évfolyamon  a félév és a tanítási év végén az osztályfőnök – az osztályban tanító pedagógusok véleményét figyelembe véve –osztályzattal minősíti és ezt az értesítőbe illetve a bizonyítványba bejegyzi. 
A 2-8. évfolyamon a tanuló magatartását az osztályfőnök minden hónap végén érdemjegyekkel értékeli. Az értékelés előtt kikéri az osztályban tanító pedagógusok véleményét.
A magatartás félévi és év végi osztályzatát az osztályfőnök az érdemjegyek és a nevelőtestület véleménye alapján állapítja meg. Vitás esetben az osztályban tanító nevelők többségi véleménye dönt az osztályzatról.

Iskolánkban a magatartás értékelésének és minősítésének követelményei a következők:

	PÉLDÁS (5) az a tanuló, aki:
•	a házirendet betartja,
•	tanórán és a tanórán kívül példamutatóan, rendesen viselkedik,
•	kötelességtudó, feladatait teljesíti,
•	önként vállal feladatokat és azokat teljesíti,
•	tisztelettudó,
•	társaival, nevelőivel, a felnőttekkel szemben udvariasan, előzékenyen, segítőkészen viselkedik,
•	az osztály és az iskolai közösség életében aktívan részt vesz,
•	óvja és védi az iskola felszerelését, a környezetet,
•	nincs írásbeli figyelmeztetése, intője vagy megrovása.

	JÓ (4) az a tanuló, aki:
•	a házirendet betartja,
•	tanórán vagy a tanórán kívüli foglalkozásokon rendesen viselkedik,
•	feladatait a tőle elvárható módon teljesíti,
•	feladatokat önként nem, vagy ritkán vállal, de a rábízottakat teljesíti,
•	az osztály- vagy az iskolaközösség munkájában csak felkérésre, bíztatásra vesz részt,
•	nincs írásbeli intője vagy megrovása.

	VÁLTOZÓ (3) az a tanuló, aki:
•	az iskolai házirend előírásait nem minden esetben tartja be,
•	a tanórán vagy tanórán kívül többször fegyelmezetlenül viselkedik,
•	feladatait nem minden esetben teljesíti,
•	előfordul, hogy társaival, a felnőttekkel szemben udvariatlan, durva,
•	a közösség, az iskola szabályaihoz nehezen alkalmazkodik,
•	igazolatlanul mulasztott,
•	osztályfőnöki intője van.

	ROSSZ (2) az a tanuló, aki:
•	a házirend előírásait sorozatosan megsérti,
•	feladatait egyáltalán nem, vagy csak ritkán teljesíti,
•	magatartása fegyelmezetlen, rendetlen,
•	társaival, a felnőttekkel szemben rendszeresen udvariatlanul, durván viselkedik,
•	viselkedése romboló hatású, az iskolai nevelést, oktatást akadályozza,
•	több alkalommal igazolatlanul mulaszt,
•	több szaktanári figyelmeztetést kapott, illetve osztályfőnöki intőnél magasabb fokozatú büntetése van.

A magatartás elbírálásakor az egyes érdemjegyek, illetve osztályzatok eléréséhez a felsorolt szempontok közül háromnak az együttes megléte (vagy megsértése) szükséges. 

A tanulók szorgalmának értékelésénél és minősítésénél az 1-8. évfolyamon a 
példás		(5)
jó		(4)
változó 	(3)
hanyag		(2) érdemjegyeket illetve osztályzatokat alkalmazzuk.

A tanulók szorgalmát az 1. évfolyamon a félév és a tanítási év végén az osztályfőnök - az osztályban tanító pedagógusok véleményét figyelembe véve- osztályzattal minősíti, és azt az értesítőbe, illetve a bizonyítványba bejegyzi.
A 2-8. évfolyamon a tanulók szorgalmát az osztályfőnök minden hónap végén érdemjegyekkel értékeli. Értékelés előtt kikéri az osztályban tanító pedagógusok véleményét.

A szorgalom félévi és év végi osztályzatát az osztályfőnök az érdemjegyek és a nevelőtestület véleménye alapján állapítja meg. Vitás esetben az osztályban tanító nevelők többségi véleménye dönt az osztályzatról.

Iskolánkban a szorgalom értékelésének és minősítésének követelményei a következők:

	PÉLDÁS (5) az a tanuló, aki:
•	képességeinek megfelelő, egyenletes tanulmányi teljesítményt nyújt,
•	tanulmányi feladatait minden tantárgyból rendszeresen elvégzi,
•	a tanórákon aktív, szívesen vállal többlet feladatokat is, és azokat elvégzi,
•	munkavégzése pontos, megbízható,
•	a tanórán kívüli foglalkozásokon, versenyeken önként részt vesz,
•	taneszközei tiszták, rendesek, és ezeket a tanítási órákra mindig elhozza.

	JÓ (4) az a tanuló, aki:
•	képességeinek megfelelő, viszonylag egyenletes tanulmányi teljesítményt nyújt,
•	rendszeresen, megbízhatóan dolgozik,
•	a tanórákon többnyire aktív,
•	többlet feladatot, tanórán kívüli foglalkozásokon vagy versenyeken való részvételt önként nem vagy ritkán vállal, de az ilyen jellegű megbízatást teljesíti,
•	taneszközei tiszták, rendezettek.

	VÁLTOZÓ (3) az a tanuló, akinek:
•	tanulmányi eredménye elmarad képességeitől,
•	tanulmányi munkája ingadozó, a tanulásban nem kitartó, feladatait nem mindig teljesíti,
•	felszerelése, házi feladata gyakran hiányzik,
•	érdemjegyeit, osztályzatait több tárgyból is lerontja,
•	önálló munkájában figyelmetlen, a tanórán többnyire csak figyelmeztetésre, felügyelettel dolgozik.

	HANYAG (2) az a tanuló, aki:
•	képességeihez mérten keveset tesz tanulmányi fejlődése érdekében,
•	az előírt követelményeknek csak minimális szinten felel meg,
•	tanulmányi munkájában megbízhatatlan, figyelmetlen,
•	feladatait többnyire nem végzi el,
•	felszerelése hiányos, taneszközei rendetlenek,
•	a tanuláshoz nyújtott nevelői vagy tanulói segítséget nem fogadja el, annak ellenszegül,
•	félévi vagy év végi osztályzata valamely tantárgyból elégtelen.

A szorgalom elbírálásakor az egyes érdemjegyek, illetve osztályzatok eléréséhez a felsorolt szempontok közül háromnak az együttes megléte (vagy megsértése) szükséges. 

 A tanulók jutalmazása

Azt a tanulót, aki képességeihez mérten:
•	példamutató magatartást tanúsít, vagy 
•	folyamatosan jó tanulmányi eredményt ér el, vagy
•	az osztály, illetve az iskola érdekében közösségi munkát végez, vagy
•	az iskola, illetve iskolán kívüli tanulmányi, sport, kulturális stb. versenyeken, vetélkedőkön, előadásokon, bemutatókon vesz részt, vagy
•	bármely más módon hozzájárul az iskola jó hírnevének megőrzéséhez és növeléséhez
az iskola jutalomban részesíti.

Az iskolában tanév közben a következő dicséretek adhatók:
•	szaktanári dicséret,
•	napközis nevelői dicséret,
•	osztályfőnöki dicséret,
•	igazgatói dicséret,
•	nevelőtestületi dicséret 

Az egész évben példamutató magatartást tanúsító és kiemelkedő munkát végzett tanuló a tanév végén
•	szaktárgyi teljesítményéért,
•	példamutató magatartásért,
•	kiemelkedő szorgalomért,
•	példamutató magatartásért és kiemelkedő szorgalomért,
•	az iskola jó hírnevének megőrzéséért és növeléséért dicséretben részesíthető.

Az egyes tanévek végén, valamint a nyolc éven át kitűnő eredményt elért tanulók könyvjutalmat kapnak, melyet a tanévzáró ünnepélyen az iskola közössége előtt vehetnek át.
Vácdukán az a 8. osztályos tanuló, aki tanulmányi ideje alatt legtöbbet tett a közösségért, a ballagási ünnepségen a helyi önkormányzat által felajánlott - 10.000 Ft  értékű - jutalomban részesül.

Az egyes tantárgyakból egész tanévben kimagasló teljesítményt nyújtó tanulók szaktanáruk javaslata alapján könyvjutalomban részesülnek, melyet a tanévzárón az iskola közössége előtt vehetnek át.

Az iskolai szintű versenyeken 1-3. helyezést elért, bemutatókon, előadásokon eredményesen szereplő tanulók osztályfőnöki dicséretben részesülnek.

Iskolán kívüli, más iskolák által szervezett területi, körzeti versenyeken 1-3. helyezést elért tanulók igazgatói, az eredményesen szereplő tanulók osztályfőnöki dicséretben részesülnek. Megyei, országos szintű versenyeken 1-3. helyezést elért tanulók nevelőtestületi, az eredményesen szereplő tanulók igazgatói dicséretben részesülnek.

 Az iskolán kívüli előadásokon, bemutatókon eredményesen szereplő tanulók osztályfőnöki, illetve igazgatói dicséretben részesülnek.

A jelentős versenyen vagy több versenyen, előadásokon, bemutatókon kimagasló teljesítményt nyújtó tanulók a tanév végén könyvjutalomban részesülnek, melyet a tanévzáró ünnepségen az iskola közössége előtt vehetnek át.

A több fordulóból álló, huzamosabb időn át tartó felkészülést, többletmunkát igénylő iskolai vagy iskolán kívüli versenyeken, vetélkedőkön részt vevő tanulók, tanuló csoportok a tanév végén jutalomban részesülhetnek. /jutalomkirándulás, tárgyjutalom stb./

A kiemelkedő eredménnyel végzett együttes munkát, az egységes helytállást tanúsító tanulói közösséget csoportos dicséretben és jutalomban lehet részesíteni. A dicséretet írásba kell foglalni és arról a szülőt tájékoztatni kell. 
Csoportjutalmazási formák: jutalomkirándulás, színházlátogatás stb.

Az iskola nyilvánossága előtt jutalmazásra az osztályfőnök vagy a szaktanár tesz javaslatot. A jutalmazást a nevelőtestület dönti el az osztályozó értekezleten.

 A tanulókkal szembeni fegyelmező intézkedések

Azt a tanulót, aki
•	tanulmányi kötelezettségeit folyamatosan nem teljesíti, vagy 
•	a tanulói házirend előírásait megszegi, vagy
•	igazolatlanul mulaszt, vagy
•	bármely módon árt az iskola hírnevének
büntetésben lehet részesíteni.

A büntetések formái:
•	szaktanári figyelmeztetés,
•	napközis nevelői figyelmeztetés,
•	osztályfőnöki figyelmeztetés,
•	osztályfőnöki intés,
•	osztályfőnöki megrovás,
•	igazgatói figyelmeztetés
•	igazgatói intés,
•	igazgatói megrovás.

Ha a tanuló kötelességeit vétkesen és súlyosan megszegi, ellene a Kt. 76. -a alapján fegyelmi eljárás indítható.
A fegyelmi eljárás során kiszabott büntetés formái:
•	megrovás,
•	szigorú megrovás,
•	meghatározott kedvezmények, juttatások csökkentése, illetve megvonása,
•	áthelyezés másik iskolába.

A fegyelmi eljárást a törvényben előírtak szerint kell levezetni. A fegyelmi büntetést a nevelőtestület hozza. 
Az iskolai és a fegyelmi büntetések kiszabásánál a fokozatosság elve érvényesül, amelytől indokolt esetben - a vétség súlyára való tekintettel - el lehet térni.
 
A büntetést írásba kell foglalni, arról a szülőt tájékoztatni kell. Az osztályfőnöki figyelmeztetést és az annál súlyosabb büntetéseket az osztálynapló megjegyzés rovatába be kell jegyezni.

XIII. AZ OTTHONI (NAPKÖZIS, TANULÓSZOBAI) FELKÉSZÜLÉSHEZ ELŐÍRT ÍRÁSBELI ÉS SZÓBELI FELADATOK MEGHATÁROZÁSÁNAK ELVEI ÉS KORLÁTAI

Iskolánkban a házi feladatok meghatározásával kapcsolatosan az alábbi szabályok érvényesülnek:

a./  A házi feladatok legfontosabb funkciója a tanórán feldolgozott tananyaghoz kapcsolódó gyakorlás (készség- és képességfejlesztés), valamint a tananyaghoz kapcsolódó ismeretek megszilárdítása.

b./ Tanulóink a hétvégére és tanítási szünetek idejére a szokásos - egyik óráról a másikra történő felkészüléshez szükséges - írásbeli és szóbeli házi feladatnál nem kapnak több házi feladatot.

XIV. A PEDAGÓGIAI PROGRAM ÉRVÉNYESSÉGÉVEL, MÓDOSÍTÁSÁVAL, NYILVÁNOSSÁGÁVAL KAPCSOLATOS INTÉZKEDÉSEK

A pedagógiai program érvényességi ideje.

Az iskola 2011. szeptember 1. napjától szervezi meg nevelő és oktató munkáját e pedagógiai program alapján.

Ezen pedagógiai program érvényességi ideje hat tanévre – azaz 2011. szeptember 1-től  2017. augusztus 31-ig- szól.

A pedagógiai program értékelése, felülvizsgálata

A pedagógiai programban megfogalmazott célok és feladatok megvalósulását a nevelőtestület folyamatosan vizsgálja.

A tantestület minden tanév végén értékeli a pedagógiai programban megfogalmazott általános célok és követelmények megvalósulását.

A 2014-2015. tanév során a nevelőtestületnek el kell végeznie a pedagógiai program teljes- minden fejezetére kiterjedő- felülvizsgálatát, értékelését, és szükség esetén a megfelelő módosításokat. 

A nevelőtestület felkéri az iskolaszéket, hogy a pedagógiai programban leírtak megvalósulását a 2014-2015. tanév lezárását követően elemezze.

A pedagógiai program módosítása

A pedagógiai program módosítására:
•	az iskola igazgatója,
•	a nevelőtestület bármely tagja,
•	a nevelők szakmai munkaközössége,
•	az iskolaszék,
•	a szülői munkaközösség,
•	az iskola fenntartója tehet javaslatot.

A tanulók a pedagógiai program módosítását közvetlenül az iskolaszék szülői, illetve diák-önkormányzati képviselői útján az iskolaszéknek javasolhatják.

A pedagógiai program módosítását a nevelőtestület fogadja el, és az a fenntartó jóváhagyásával válik érvényessé.

A módosított pedagógiai programot, a jóváhagyást követő tanév szeptember 1. napjától kell bevezetni.

A pedagógiai program nyilvánosságra hozatala

Az iskola pedagógiai programja nyilvános, minden érdeklődő számára megtekinthető.
A pedagógiai program egy- egy példánya a következő személyeknél illetve intézményeknél tekinthető meg:
•	az iskola fenntartójánál,
•	az iskola irattárában,
•	az iskola igazgatójánál,
•	az igazgatóhelyettesnél,
•	az iskola nevelői szobájában.

Vácrátót, 2011. március

	Toldi Péter
	igazgató

A PEDAGÓGIAI PROGRAM ELFOGADÁSA ÉS JÓVÁHAGYÁSA

A pedagógiai programot az iskolai diákönkormányzat 2011. március 22-én tartott ülésén véleményezte, és elfogadásra javasolta.

Vácrátót, 2011. március 22.

      Forgonyné Wildmann Erika
  iskolai diákönkormányzat vezetője

A pedagógiai programot a szülői munkaközösség iskolai vezetősége 2011. március 22-én tartott ülésén véleményezte és elfogadásra javasolta.

Vácrátót, 2011.március 22.

         Monorimé Huszár Éva
iskolai szülői munkaközösség elnöke

A pedagógiai programot az iskolaszék 2011. március 21-én tartott ülésén véleményezte és elfogadásra javasolta.

Vácrátót, 2011.március 21.

                Dr Kovács Péter
    iskolaszék elnöke

A pedagógiai programot a nevelőtestület 2011. március 10-én tartott ülésén elfogadta.

Vácrátót, 2011. március 10.

                      Toldi Péter
 igazgató

A vácrátóti Petőfi Sándor Általános Iskola pedagógiai programját Vácrátót község Önkormányzatának Képviselő- testülete 2011. április 14. napján tartott ülésén jóváhagyta.

Vácrátót, 2011.április 14.

                Garamszegi Géza
         polgármester

A pedagógiai programban szereplő iskolai egészségnevelési programot az iskola- egészségügyi szolgálat véleményezte és elfogadásra javasolta.

Vácrátót, 2011. április 5.

           Dr. Kovács Péter                                                                 Kissné Strihó Mária
               iskolaorvos                                                                              védőnő

Tartalomjegyzék
INTÉZMÉNYÜNKRŐL	1.
Az intézmény bemutatása	1.
Személyi feltételek	2.
Tárgyi feltételek	3.
Sajátosságaink	4.
NEVELÉSI PROGRAM	5.
I.	Pedagógiai alapelveink	5.
II.	Az iskolában folyó nevelő - oktató munka céljai, feladatai, eszközei, eljárásai	7.
-	A szakaszváltások, iskolából való kilépés szakmai követelményei,
elérendő képességek, készségek	9.
       II./2 . A kompetencia alapú nevelési és oktatási munka céljai, feladatai, eszközei…10.
       II./3.  Sajátos nevelési igényű /SNI/ és beilleszkedési, tanulási és magatartási 
                nehézségekkel küzdő /BTMN / tanulók ellátása………………………………14.
III.	A személyiségfejlesztéssel kapcsolatos pedagógiai feladatok	15.
IV.	A közösségfejlesztéssel kapcsolatos feladatok	17.
V.	A személyiségfejlesztés és a közösségfejlesztés feladatainak megvalósítását
szolgáló tevékenységi rendszer és szervezeti formák	18.
1. A tanítási óra	18.
               2. A tanítási órán kívüli tevékenységek	18.
                                                - Iskolai hagyományok	18.
               3. Beilleszkedési, magatartási nehézségek enyhítésére szolgáló tevékenységek	21.
               4. A tehetség, képesség kibontakoztatását szolgáló tevékenységek	22.
               5. Gyermek- és ifjúságvédelemmel kapcsolatos feladatok	22.
               6. Tanulási kudarcnak kitett tanulók segítése	23.
               7. Szociális hátrányok enyhítésére szolgáló tevékenységek	24.
VI.	A szülők, a tanulók és a pedagógusok együttműködésének formái	24.
VII.	Iskolai környezeti nevelési program	27.
VIII.	Iskolai egészségnevelési program	34.
IX.	A pedagógiai program végrehajtásához szükséges nevelő-oktató munkát segítő eszközök és felszerelések jegyzéke	37.
HELYI TANTERV	50.
I.	Az egyes évfolyamokon tanított tantárgyak, kötelező és választható tanórai foglalkozások, ezek óraszámai, az előírt tananyag és követelmények	50.
          - Intézményünk által használt az egyes tanévekben tantervek, 
            a tantervválasztás szempontjai	50.
         - A kötelező tanítási órák mellett rendelkezésre álló órakeret	51.
        - Óratervek, választható- egyéni órakeretek felosztása, a nem szakrendszerű 
          oktatás órakeretei	52.
        - kompetencia alapú oktatás fenntartása……………………………………….60.
II.	Csoportbontások indításának elvei, a tanulók besorolása	61.
III.	Az alapképzést kiegészítő, nem kötelező, választható tanórai foglalkozások indításának elvei, a tanulók részvétele, besorolása	62.
IV.	Az alapképzést kiegészítő, választható – nem tanórai – foglalkozások, tevékenységek indításának elvei, a tanulók részvétele, besorolása	62.
V.	Napközi otthon, tanulószoba	63.
VI.	A mindennapi testedzés biztosítása	63.
VII.	A tanulók fizikai állapotának mérése	64.
VIII.	A tankönyvek és más taneszközök kiválasztásának elvei	72.
IX.	A magasabb évfolyamba lépés feltételei	73.
   - Helyi vizsgák lebonyolításának rendje	73.
X.	Az iskolába jelentkező tanulók felvételének, osztályba sorolásának elvei, egy évfolyamon belül másik osztályba való átlépés feltételei	74.
XI.	A tanulói jogviszony megszűnése, megszűntetése	75.
XII.	Az iskolai beszámoltatás, az ismeretek számonkérésének követelményei és
formái, a tanulók teljesítményének, magatartásának, szorgalmának értékelése. 
Az írásbeli beszámoltatások formái, rendje, korlátai, a tanulók értékelésében betöltött szerepe, súlya.	 76.
-	Szöveges értékelés 
1. osztály	78.
2. osztály	80.
- A tanulók magatartásának értékelése	82.
- A tanulók szorgalmának értékelése	83.
- A tanulók jutalmazása	84.
- A tanulókkal szembeni fegyelmező intézkedések	85.
XIII.	Az otthoni (napközis, tanulószobai) felkészüléshez előírt írásbeli és szóbeli feladatok meghatározásának elvei és korlátai	86.
XIV.	A pedagógiai program érvényességével, módosításával, nyilvánosságával kapcsolatos intézkedések	87.
A PEDAGÓGIAI PROGRAM ELFOGADÁSA ÉS JÓVÁHAGYÁSA	89.
TARTALOMJEGYZÉK	92.